# Euroopa Liidu C 121/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.121.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 121 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide26. aprill 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.121.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 121

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide26. aprill 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 121/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 121/02 | Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vaheline rahanduskokkulepe | 5 |
| 2012/C 121/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6513 – Avenance Italy/Gemeaz Cusin) (
  1
  ) | 18 |
| 2012/C 121/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6479 – MNV/Rába) (
  1
  ) | 18 |
| 2012/C 121/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6533 – Goldman Sachs/Advent International/TransUnion Corp) (
  1
  ) | 19 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 121/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2012/C 121/02

Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vaheline rahanduskokkulepe

5

2012/C 121/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6513 – Avenance Italy/Gemeaz Cusin) (
  1
  )

1

18

2012/C 121/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6479 – MNV/Rába) (
  1
  )

1

18

2012/C 121/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6533 – Goldman Sachs/Advent International/TransUnion Corp) (
  1
  )

1

19

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 121/06 | Euro vahetuskurss | 20 |
| 2012/C 121/07 | Komisjoni teatis nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 1 lõikes 4 sätestatud menetluse kohta | 21 |
| | Kontrollikoda |
| 2012/C 121/08 | Eriaruanne nr 4/2012 Kas struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamine meresadamate infrastruktuuride kaasrahastamiseks on mõjus investeering? | 24 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2012/C 121/09 | Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 Narviki omavalitsuse kontsessioonienergia saamise õiguse müügi kohta ettevõtjale Narvik Energi AS (NEAS) | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 121/06

Euro vahetuskurss

20

2012/C 121/07

Komisjoni teatis nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 1 lõikes 4 sätestatud menetluse kohta

21

Kontrollikoda

2012/C 121/08

Eriaruanne nr 4/2012 Kas struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamine meresadamate infrastruktuuride kaasrahastamiseks on mõjus investeering?

24

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2012/C 121/09

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 Narviki omavalitsuse kontsessioonienergia saamise õiguse müügi kohta ettevõtjale Narvik Energi AS (NEAS)

25

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2012/C 121/10 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 38 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 121/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas) (
  1
  ) | 39 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2012/C 121/10

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

38

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 121/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas) (
  1
  )

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 121/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.30742 (N 137/10) |
| Liikmesriik | Leedu |
| Piirkond | Klaipėdos apskritis |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Klaipėdos keleivių ir krovinių terminalas |
| Õiguslik alus | Komisijos sprendimas K(2007) 3740 (2007 m. liepos 30 d.), patvirtinantis veiksmų programą „Ekonomikos augimas“ dėl Bendrijos paramos iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo pagal Konvergencijos tikslą Lietuvos Respublikoje |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus, piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | 17 900 000 EUR |
| Abi osatähtsus | 65 % |
| Kestus | 1.2.2011–31.12.2012 |
| Majandusharud | Transport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Susisiekimo ministerija |
| Gedimino Av. 17 |
| LT-01505 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.30742 (N 137/10)

Liikmesriik

Leedu

Piirkond

Klaipėdos apskritis

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Klaipėdos keleivių ir krovinių terminalas

Õiguslik alus

Komisijos sprendimas K(2007) 3740 (2007 m. liepos 30 d.), patvirtinantis veiksmų programą „Ekonomikos augimas“ dėl Bendrijos paramos iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo pagal Konvergencijos tikslą Lietuvos Respublikoje

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus, piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

17 900 000 EUR

Abi osatähtsus

65 %

Kestus

1.2.2011–31.12.2012

Majandusharud

Transport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Susisiekimo ministerija

Gedimino Av. 17

LT-01505 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28.3.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33054 (12/N) |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Post Office Limited (POL): Compensation for net costs incurred to keep a non-commercially viable network for the period 2012-2015 and the continuation of a working capital facility |
| Õiguslik alus | Post Office Network Subsidy Scheme (Amendment) Order 2011, Postal Services Act 2000, Industrial Development Act 1982 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Üldise majandushuvi teenused |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 1 155 miljonit GBP |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.4.2012–31.3.2015 |
| Majandusharud | Postiside ja telekommunikatsioon |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Department for Business, Innovation and Skills |
| 1 Victoria Street |
| London |
| SW1H 0ET |
| UNITED KINGDOM |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28.3.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33054 (12/N)

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Post Office Limited (POL): Compensation for net costs incurred to keep a non-commercially viable network for the period 2012-2015 and the continuation of a working capital facility

Õiguslik alus

Post Office Network Subsidy Scheme (Amendment) Order 2011, Postal Services Act 2000, Industrial Development Act 1982

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Üldise majandushuvi teenused

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 1 155 miljonit GBP

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.4.2012–31.3.2015

Majandusharud

Postiside ja telekommunikatsioon

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Department for Business, Innovation and Skills

1 Victoria Street

London

SW1H 0ET

UNITED KINGDOM

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.1.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.33868 (11/N) |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Thüringen |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Staatliche Beihilfe Nr. 618/2007 — Deutschland


  Richtlinie des Freistaats Thüringen zur einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Õiguslik alus | Richtlinie des Landes Thüringen zur einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Uurimis- ja arendustegevus, piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 34,5 miljonit EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.1.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.33868 (11/N)

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Thüringen

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Staatliche Beihilfe Nr. 618/2007 — Deutschland

Richtlinie des Freistaats Thüringen zur einzelbetrieblichen Technologieförderung

Õiguslik alus

Richtlinie des Landes Thüringen zur einzelbetrieblichen Technologieförderung

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Uurimis- ja arendustegevus, piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 34,5 miljonit EUR

| | Kavandatud abi kogusumma: 207 miljonit EUR |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 207 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Kõik sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Thüringer Aufbaubank |
| --- |
| Gorkistraße 9 |
| 99084 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Thüringer Aufbaubank

Gorkistraße 9

99084 Erfurt

DEUTSCHLAND

| Postfach 90 02 44 |
| --- |
| 99105 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Postfach 90 02 44

99105 Erfurt

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 22.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34088 (11/N) |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Zachodniopomorskie |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | PKS w Świdwinie sp. z o.o. |
| Õiguslik alus | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 1 pkt 2; |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

22.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34088 (11/N)

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Zachodniopomorskie

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

PKS w Świdwinie sp. z o.o.

Õiguslik alus

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 1 pkt 2;

| 2) | Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy, Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5; |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy, Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5;

| 3) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców. |
| --- | --- |

3)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców.

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 0,4 milj PLN

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

Kuni 31.12.2015

Majandusharud

Maismaatransport ja torujuhtmetransport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministerstwo Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |
| http://www.msp.gov.pl/ |

Ministerstwo Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

http://www.msp.gov.pl/

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34228 (12/N) |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | País Vasco |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Subvenciones destinadas a la consolidación, desarrollo y normalización de los medios de comunicación en euskera |
| Õiguslik alus | Borrador de Orden, de 21 de diciembre de 2011, de la Consejera de Cultura, por la que se regula y convoca la concesión de subvenciones destinadas a la consolidación, desarrollo y normalización de los medios de la comunicación en euskera en el año 2012 (Convocatoria Hedabideak) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 4,875 miljonit EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34228 (12/N)

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

País Vasco

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Subvenciones destinadas a la consolidación, desarrollo y normalización de los medios de comunicación en euskera

Õiguslik alus

Borrador de Orden, de 21 de diciembre de 2011, de la Consejera de Cultura, por la que se regula y convoca la concesión de subvenciones destinadas a la consolidación, desarrollo y normalización de los medios de la comunicación en euskera en el año 2012 (Convocatoria Hedabideak)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 4,875 miljonit EUR

| | Kavandatud abi kogusumma: 4,875 miljonit EUR |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 4,875 miljonit EUR

Abi osatähtsus

65 %

Kestus

Kuni 31.12.2012

Majandusharud

Meedia

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Dirección de Promoción del Euskera |
| --- |
| Viceconsejería de Política Lingüística |
| Departamento de Cultura |
| Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava, País Vasco |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción del Euskera

Viceconsejería de Política Lingüística

Departamento de Cultura

Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava, País Vasco

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/5

---

Euroopa Liidu ja San Marino Vabariigi vaheline

RAHANDUSKOKKULEPE

2012/C 121/02

EUROOPA LIIT

ja

SAN MARINO VABARIIK

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1. jaanuaril 1999 asendati kõigi majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis osalevate liikmesriikide, sealhulgas Itaalia, vääringud euroga vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 974/98 (1). |
| --- | --- |

(1)

1. jaanuaril 1999 asendati kõigi majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis osalevate liikmesriikide, sealhulgas Itaalia, vääringud euroga vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 974/98 (1).

| (2) | Itaalia ja San Marino Vabariik olid enne euro kasutuselevõttu seotud rahaküsimusi käsitlevate kahepoolsete kokkulepete ning eelkõige Convenzione monetaria tra la Repubblica Italiana e la Repubblica di San Marino kaudu, mis sõlmiti 21. detsembril 1991. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia ja San Marino Vabariik olid enne euro kasutuselevõttu seotud rahaküsimusi käsitlevate kahepoolsete kokkulepete ning eelkõige Convenzione monetaria tra la Repubblica Italiana e la Repubblica di San Marino kaudu, mis sõlmiti 21. detsembril 1991.

| (3) | Euroopa Liidu lepingu lõppaktile lisatud 6. deklaratsioonis on sätestatud, et ühendus peaks hõlbustama San Marino Vabariigiga kehtivate kokkulepete üle peetavaid taasläbirääkimisi, mis võivad osutuda vajalikuks, kui võetakse tarvitusele ühisraha. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingu lõppaktile lisatud 6. deklaratsioonis on sätestatud, et ühendus peaks hõlbustama San Marino Vabariigiga kehtivate kokkulepete üle peetavaid taasläbirääkimisi, mis võivad osutuda vajalikuks, kui võetakse tarvitusele ühisraha.

| (4) | Euroopa Ühendus, mida esindas Itaalia Vabariik, sõlmis 29. novembril 2000. aastal rahanduskokkuleppe San Marino Vabariigiga (2). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ühendus, mida esindas Itaalia Vabariik, sõlmis 29. novembril 2000. aastal rahanduskokkuleppe San Marino Vabariigiga (2).

| (5) | Vastavalt käesolevale rahanduskokkuleppele kasutab San Marino Vabariik eurot oma riigi ametliku vääringuna ning annab euro pangatähtedele ja müntidele seadusliku maksevahendi staatuse. Ta peaks tagama eurodes vääringustatud pangatähti ja münte käsitlevate ELi eeskirjade (sealhulgas nende, mis on seotud pangatähtede ja müntide võltsimisvastase kaitsega) kohaldamise oma territooriumil. San Marino Vabariik võtab kõik vajalikud meetmed võltsimise vastu võitlemiseks ning teeb koostööd Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga (EKP) ja Europoliga. Kuni Europoli ja San Marino Vabariigi vahelise lepingu allkirjastamiseni toimub San Marino Vabariigi ja Europoli vaheline koostöö kõnealuses valdkonnas pädevate Itaalia ametiasutuste kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt käesolevale rahanduskokkuleppele kasutab San Marino Vabariik eurot oma riigi ametliku vääringuna ning annab euro pangatähtedele ja müntidele seadusliku maksevahendi staatuse. Ta peaks tagama eurodes vääringustatud pangatähti ja münte käsitlevate ELi eeskirjade (sealhulgas nende, mis on seotud pangatähtede ja müntide võltsimisvastase kaitsega) kohaldamise oma territooriumil. San Marino Vabariik võtab kõik vajalikud meetmed võltsimise vastu võitlemiseks ning teeb koostööd Euroopa Komisjoni, Euroopa Keskpanga (EKP) ja Europoliga. Kuni Europoli ja San Marino Vabariigi vahelise lepingu allkirjastamiseni toimub San Marino Vabariigi ja Europoli vaheline koostöö kõnealuses valdkonnas pädevate Itaalia ametiasutuste kaudu.

| (6) | San Marino Vabariik võtab eelkõige arvesse rahapesuvastase töökonna (FATF) soovitusi, nimelt kutsub FATF oma liikmeid ja FATF tüüpi piirkondliku organi liikmeid üles rakendama vajalikke vastumeetmeid kõrge riskitasemega piirkondades. San Marino Vabariik, olles esindatud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindavas eksperdikomitees, võtab nõuetekohaselt arvesse soovitusi, mis on tehtud või mida antakse San Marino Vabariigi kohta koostatud vastastikuse hindamise aruandes, et tõhustada seeläbi oma tegevust rahapesuga seonduvate ohtude vastu. |
| --- | --- |

(6)

San Marino Vabariik võtab eelkõige arvesse rahapesuvastase töökonna (FATF) soovitusi, nimelt kutsub FATF oma liikmeid ja FATF tüüpi piirkondliku organi liikmeid üles rakendama vajalikke vastumeetmeid kõrge riskitasemega piirkondades. San Marino Vabariik, olles esindatud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise meetmeid hindavas eksperdikomitees, võtab nõuetekohaselt arvesse soovitusi, mis on tehtud või mida antakse San Marino Vabariigi kohta koostatud vastastikuse hindamise aruandes, et tõhustada seeläbi oma tegevust rahapesuga seonduvate ohtude vastu.

| (7) | Käesoleva kokkuleppega ei kaasne mingit kohustust EKP-le ja riikide keskpankadele kaasata San Marino Vabariigi finantsinstrumente nende varade loetellu, mille suhtes on kohaldatavad Euroopa Keskpankade Süsteemi rahapoliitika toimingud. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva kokkuleppega ei kaasne mingit kohustust EKP-le ja riikide keskpankadele kaasata San Marino Vabariigi finantsinstrumente nende varade loetellu, mille suhtes on kohaldatavad Euroopa Keskpankade Süsteemi rahapoliitika toimingud.

| (8) | San Marino Vabariigi pangasektori eksperdid teevad tihedat koostööd euroala vastavate ekspertidega. Võrdsete konkurentsitingimuste tagamiseks tuleks asjaomaseid ELi pangandus- ja finantsalaseid õigusakte, rahapesu ja pettuse tõkestamist ning muude kui sularahaliste maksevahenditega seotud võltsimise ärahoidmist käsitlevaid õigusakte ning statistikaaruandluse nõudeid kohaldada seega järk-järgult San Marino Vabariigi suhtes. |
| --- | --- |

(8)

San Marino Vabariigi pangasektori eksperdid teevad tihedat koostööd euroala vastavate ekspertidega. Võrdsete konkurentsitingimuste tagamiseks tuleks asjaomaseid ELi pangandus- ja finantsalaseid õigusakte, rahapesu ja pettuse tõkestamist ning muude kui sularahaliste maksevahenditega seotud võltsimise ärahoidmist käsitlevaid õigusakte ning statistikaaruandluse nõudeid kohaldada seega järk-järgult San Marino Vabariigi suhtes.

| (9) | Tuleks luua San Marino Vabariigi, Itaalia Vabariigi, komisjoni ja EKP esindajatest koosnev ühiskomitee, et jälgida käesoleva kokkuleppe kohaldamist, otsustada müntide emiteerimise iga-aastane ülemmäär ning hinnata San Marino Vabariigi poolt asjakohaste ELi õigusaktide rakendamiseks võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks luua San Marino Vabariigi, Itaalia Vabariigi, komisjoni ja EKP esindajatest koosnev ühiskomitee, et jälgida käesoleva kokkuleppe kohaldamist, otsustada müntide emiteerimise iga-aastane ülemmäär ning hinnata San Marino Vabariigi poolt asjakohaste ELi õigusaktide rakendamiseks võetud meetmeid.

| (10) | Kokkuleppe kohaldamisel tekkida võivad vaidlused lahendatakse Euroopa Liidu Kohtus, |
| --- | --- |

(10)

Kokkuleppe kohaldamisel tekkida võivad vaidlused lahendatakse Euroopa Liidu Kohtus,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

San Marino Vabariigil on vastavalt nõukogu 17. juuni 1997. aasta määrusele (EÜ) nr 1103/97 (teatavate euro kasutuselevõtuga seotud sätete kohta) (3) ja 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) õigus kasutada eurot oma ametliku vääringuna. San Marino Vabariik annab euro pangatähtedele ja müntidele seadusliku maksevahendi staatuse.

Artikkel 2

San Marino Vabariik ei emiteeri pangatähte, münti või mis tahes asendusraha, kui Euroopa Liiduga ei ole kokku lepitud sellise emiteerimise tingimustes. Tingimused euromüntide emiteerimiseks alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest on sätestatud järgnevates artiklites.

Artikkel 3

San Marino Vabariigi emiteeritavate euromüntide aastase ülemmäära (väärtuspõhiselt) arvutab käesoleva kokkuleppega loodud ühiskomitee järgmiste osade summana:

| — | kindlaksmääratud osa, mille algsumma esimesel aastal pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist on 2 600 000 eurot. Ühiskomitee võib kindlaksmääratud osa igal aastal läbi vaadata, et võtta arvesse nii inflatsiooni (Itaalia THHI inflatsiooni alusel viimase 12 kuu andmete põhjal, mis on arvutamise ajal kättesaadavad) kui ka võimalikke olulisi arenguid, mis mõjutavad euromüntide kollektsionääride nõudlust; |
| --- | --- |

—

kindlaksmääratud osa, mille algsumma esimesel aastal pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist on 2 600 000 eurot. Ühiskomitee võib kindlaksmääratud osa igal aastal läbi vaadata, et võtta arvesse nii inflatsiooni (Itaalia THHI inflatsiooni alusel viimase 12 kuu andmete põhjal, mis on arvutamise ajal kättesaadavad) kui ka võimalikke olulisi arenguid, mis mõjutavad euromüntide kollektsionääride nõudlust;

| — | muutuv osa, mis vastab Itaalia Vabariigis viimase 12 kuu kohta saadaolevate andmete alusel inimese kohta keskmiselt emiteeritud müntide arvu ja San Marino Vabariigi elanike arvu korrutisele. |
| --- | --- |

—

muutuv osa, mis vastab Itaalia Vabariigis viimase 12 kuu kohta saadaolevate andmete alusel inimese kohta keskmiselt emiteeritud müntide arvu ja San Marino Vabariigi elanike arvu korrutisele.

Artikkel 4

1.   San Marino Vabariigi emiteeritud euromündid on identsed euro kasutusele võtnud Euroopa Liidu liikmesriikide poolt emiteeritud euromüntidega nimiväärtuse, seadusliku maksevahendi staatuse, tehniliste näitajate, ühise külje kujunduse ja liikmesriiki tähistava külje ühiste kujunduselementide poolest.

2.   San Marino Vabariik teavitab oma euromüntide liikmesriiki tähistava külje kavanditest eelnevalt Euroopa Komisjoni, kes kontrollib nende vastavust ELi eeskirjadele.

Artikkel 5

1.   San Marino Vabariigi emiteeritavad euromündid vermib Itaalia Vabariigi Instituto Poligrafico e Zecca dello Stato (Itaalia Vabariigi rahapada).

2.   Erandina lõikest 1 võib San Marino Vabariik lasta ühiskomitee nõusolekul oma mündid vermida mõnes muus euromünte vermivas Euroopa Liidu rahapajas kui lõikes 1 osutatud rahapajas.

3.   Alates käesoleva kokkuleppe jõustumisele järgnevast aastast lastakse nimiväärtusega ringlusesse vähemalt 70 % euro käibemüntidest. Kõnealune osakaal kasvab kolme aasta pärast 80 %ni. Ühiskomitee vaatab korrapäraselt läbi kõnealuse osa piisavuse.

4.   San Marino Vabariik võib emiteerida euro meenemünte. Need mündid sisalduvad artiklis 3 osutatud iga-aastases ülemmääras. Euro meenemüntide emiteerimine San Marino Vabariigi poolt on kooskõlas euro meenemüntide kohta kehtestatud ELi suunistega, millega muu hulgas nõutakse selliste tehniliste näitajate, kujunduse ja nimiväärtuse rakendamist, mis võimaldab eristada euro meenemünte käibemüntidest.

Artikkel 6

1.   Selleks et Euroopa Keskpank kiidaks heaks müntide emiteerimise kogumahu Itaalia Vabariigis vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõikele 2, liidetakse San Marino Vabariigis ja Itaalias emiteeritud euromüntide mahud.

2.   San Marino Vabariik teavitab hiljemalt iga aasta 1. septembril Euroopa Komisjoni ja Itaalia Vabariiki nende euromüntide mahust ja nimiväärtusest, mis ta kavatseb järgmisel aastal emiteerida. Ta teavitab ka Euroopa Komisjoni kõnesolevate müntide emiteerimise plaanitavatest tingimustest, eelkõige meenemüntide osakaal ning käibemüntide kasutuselevõtu üksikasjalik kord.

3.   Alates käesoleva kokkuleppe allkirjastamisest edastab San Marino Vabariik lõikes 2 osutatud teabe kokkuleppe jõustumise kuupäevale järgneva aasta kohta.

Artikkel 7

1.   Käesolev kokkulepe ei piira San Marino Vabariigi õigust emiteerida scudis nomineeritud kuldmünte.

2.   Meenemündid ja scudis nomineeritud kuldmündid ei ole Euroopa Liidus seaduslikud maksevahendid.

Artikkel 8

1.   San Marino Vabariik kohustub sätete otsese ülevõtmise või võrdväärsete meetmetega vastu võtma kõik asjakohased meetmed, et rakendada käesoleva kokkuleppe lisas loetletud ELi õigusakte ja eeskirju järgmistes valdkondades:

| a) | euro pangatähed ja mündid; |
| --- | --- |

a)

euro pangatähed ja mündid;

| b) | pangandus- ja finantsõigus, eelkõige asjaomaste asutuste tegevust ja järelevalvet käsitlevad õigusaktid; |
| --- | --- |

b)

pangandus- ja finantsõigus, eelkõige asjaomaste asutuste tegevust ja järelevalvet käsitlevad õigusaktid;

| c) | rahapesu ja pettuse tõkestamine, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise ärahoidmine, medalid ja märgid ning statistikaaruandluse nõuded. Statistilise teabe kogumist käsitlevad õigusaktid, üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tehnilised kohandused (sealhulgas asjaomased erandid San Marino eristaatuse arvestamiseks) lepitakse kokku Euroopa Keskpangaga hiljemalt 18 kuud enne seda, kui hakatakse nõudma statistiliste andmete esitamist; |
| --- | --- |

c)

rahapesu ja pettuse tõkestamine, sularahaliste ja muude kui sularahaliste maksevahendite võltsimise ärahoidmine, medalid ja märgid ning statistikaaruandluse nõuded. Statistilise teabe kogumist käsitlevad õigusaktid, üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tehnilised kohandused (sealhulgas asjaomased erandid San Marino eristaatuse arvestamiseks) lepitakse kokku Euroopa Keskpangaga hiljemalt 18 kuud enne seda, kui hakatakse nõudma statistiliste andmete esitamist;

| d) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 133 alusel võetud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana. |
| --- | --- |

d)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 133 alusel võetud meetmed euro kasutamiseks ühisrahana.

2.   San Marino Vabariik rakendab lõikes 1 osutatud õigusakte ja eeskirju vastavalt lisas täpsustatud tähtaegadele, mis hakkavad kehtima alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest.

3.   Artiklis 3 osutatud ülemmäärasid:

| a) | vähendatakse automaatselt ja ajutiselt 1⁄3 võrra juhul, kui lisas täpsustatud tähtajast ei peeta kinni, nii kaua, kuni ei ole asjaomaseid ELi õigusakte ega eeskirju vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

vähendatakse automaatselt ja ajutiselt 1⁄3 võrra juhul, kui lisas täpsustatud tähtajast ei peeta kinni, nii kaua, kuni ei ole asjaomaseid ELi õigusakte ega eeskirju vastu võetud;

| b) | võib ajutiselt vähendada poole võrra komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega tehtud nõukogu otsuse alusel ja pärast San Marino Vabariigi esindajate ärakuulamist juhul, kui San Marino Vabariik ei ole enam kui kahe aasta vältel järginud lisas loetletud ühte või enamat ELi õigusakti või eeskirja, mille ta on kokkulepitud tähtaja jooksul vastu võtnud. |
| --- | --- |

b)

võib ajutiselt vähendada poole võrra komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega tehtud nõukogu otsuse alusel ja pärast San Marino Vabariigi esindajate ärakuulamist juhul, kui San Marino Vabariik ei ole enam kui kahe aasta vältel järginud lisas loetletud ühte või enamat ELi õigusakti või eeskirja, mille ta on kokkulepitud tähtaja jooksul vastu võtnud.

Ülemmäär kehtestatakse selle tavalisel tasemel sama menetlust kasutades niipea, kui San Marino Vabariik on võtnud vastu asjakohased meetmed ajutise vähendamise tinginud probleemide lahendamiseks.

4.   San Marino Vabariik võib asjaomaste ELi õigusaktide rakendamise hõlbustamiseks paluda tehnilist abi Euroopa Liitu delegatsiooni liikmetelt.

5.   Komisjon muudab lisa igal aastal ja vajaduse korral sagedamini, et võtta arvesse uusi asjaomaseid ELi õigusakte ja eeskirju ning kehtivate õigusaktide ja eeskirjade muudatusi. Seejärel otsustab ühiskomitee, mis on San Marino Vabariigile sobivad ja mõistlikud tähtajad lisasse lisatud uute õigusaktide ja eeskirjade rakendamiseks.

6.   Ühiskomitee võib lisas täpsustatud kehtiva tähtaja vaadata erandjuhtudel läbi.

7.   Ajakohastatud lisa avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 9

San Marino Vabariigis tegevusluba omavad krediidiasutused ja vajaduse korral muud finantseerimisasutused võivad omada Euroopa Keskpanga nõusolekul juurdepääsu euroala pankadevahelistele arveldus- ja maksesüsteemidele ning väärtpaberiarveldussüsteemidele Itaalia Panga poolt määratud asjakohastel tingimustel.

Artikkel 10

1.   Euroopa Liidu Kohus on kohtulik võim, kellel on ainupädevus lahendada poolte vahelisi püsivaid vaidlusi, mis võivad tekkida käesoleva kokkuleppe kohaldamisest ning mida ei oleks saanud lahendada ühiskomitees.

2.   Kui Euroopa Liit, keda esindab komisjon ja kes tegutseb ühiskomitee ELi delegatsiooni soovitusel, või San Marino Vabariik leiab, et teine pool ei ole täitnud käesoleva kokkuleppe kohast kohustust, võib ta anda asja Euroopa Kohtusse. Euroopa Kohtu otsus on poolte jaoks siduv ja nad võtavad selle täitmiseks vajalikud meetmed Euroopa Kohtu otsuses märgitud aja jooksul.

Artikkel 11

1.   Luuakse ühiskomitee. Ühiskomitee koosneb San Marino Vabariigi ja Euroopa Liidu esindajatest. Ühiskomitee võtab konsensuse alusel vastu oma töökorra. Euroopa Liidu delegatsiooni kuuluvad Euroopa Komisjoni ja Itaalia Vabariigi esindajad ning Euroopa Keskpanga esindajad.

2.   Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt üks kord aastas. Eesistuja vahetub igal aastal, nii et ühel aastal on selleks Euroopa Liidu esindaja ja järgmisel San Marino Vabariigi esindaja. Ühiskomitee võtab oma otsused vastu ühehäälselt.

3.   Ühiskomitee vahetab arvamusi ja teavet ning võtab vastu artiklites 3, 5 ja 8 osutatud otsused. Ta vaatab läbi San Marino Vabariigi võetud meetmed ning püüab lahendada käesoleva kokkuleppe kohaldamisest tulevaid vaidlusi.

4.   Euroopa Liit on ühiskomitee esimene eesistuja alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest, nagu on sätestatud artiklis 13.

Artikkel 12

Kumbki pool võib käesoleva kokkuleppe lõpetada, teatades sellest ette üks aasta.

Artikkel 13

Käesolev kokkulepe jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil kokkuleppeosalised on üksteisele teatanud, et nende kehtivatele seadustele vastav ratifitseerimise, kokkuleppe sõlmimise või vastuvõtmise menetlus on lõpule viidud.

Artikkel 14

29. novembri 2000. aasta rahanduskokkulepe tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäevast. Viiteid 29. novembri 2000. aasta kokkuleppele tuleb mõista viidetena käesolevale kokkuleppele.

Koostatud Brüsselis 27. märtsil 2012 kahes originaaleksemplaris inglise keeles

Euroopa Liidu nimel

Euroopa Komisjoni majandus- ja rahaküsimuste ning euro eest vastutav asepresident

Olli REHN

San Marino Vabariigi nimel

välisminister

Antonella MULARONI

---

(1)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1.

1

(2)  EÜT C 209, 27.7.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 162, 19.6.1997, lk 1.

3

---

LISA

| RAKENDATAVAD ÕIGUSNORMID | RAKENDAMISE TÄHTAEG
  (KOHALDATAKSE ALATES KOKKULEPPE JÕUSTUMISEST) |
| --- | --- |
| Rahapesu tõkestamine |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ, 26. oktoober 2005, rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15)
  Muudetud järgmiste õigusaktidega: | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1) |

RAKENDATAVAD ÕIGUSNORMID

RAKENDAMISE TÄHTAEG

(KOHALDATAKSE ALATES KOKKULEPPE JÕUSTUMISEST)

Rahapesu tõkestamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ, 26. oktoober 2005, rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/20/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 46) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/20/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 46)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

Täiendatud järgmiste õigusaktidega:

| | Nõukogu otsus 2007/845/JSK, 6. detsember 2007, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103) |
| --- | --- |

Nõukogu otsus 2007/845/JSK, 6. detsember 2007, mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2007, lk 103)

| | Komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, 1. august 2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ rakendusmeetmete kehtestamise kohta seoses mõistega riikliku taustaga isik ning kliendi suhtes lihtsustatud nõuetekohaste hoolsuse menetluste ja harva või väga piiratud mahus teostatud finantstegevuse alusel tehtud erandite tehniliste kriteeriumite kohta (ELT L 214, 4.8.2006, lk 29) |
| --- | --- |

Komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, 1. august 2006, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ rakendusmeetmete kehtestamise kohta seoses mõistega riikliku taustaga isik ning kliendi suhtes lihtsustatud nõuetekohaste hoolsuse menetluste ja harva või väga piiratud mahus teostatud finantstegevuse alusel tehtud erandite tehniliste kriteeriumite kohta (ELT L 214, 4.8.2006, lk 29)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1781/2006, 15. november 2006, raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (ELT L 345, 8.12.2006, lk 1) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1781/2006, 15. november 2006, raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta (ELT L 345, 8.12.2006, lk 1)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1781/2006 (raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta) parandus, (ELT L 345, 8.12.2006) (ELT L 323, 8.12.2007, lk 59) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1781/2006 (raha ülekandmisel edastatava maksjaga seotud teabe kohta) parandus, (ELT L 345, 8.12.2006) (ELT L 323, 8.12.2007, lk 59)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2005, 26. oktoober 2005, ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 9) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1889/2005, 26. oktoober 2005, ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 9)

| | Nõukogu raamotsus 2001/500/JSK, 26. juuni 2001, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1) |
| --- | --- |

Nõukogu raamotsus 2001/500/JSK, 26. juuni 2001, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist (EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1)

1 aasta

Nõukogu otsus 2000/642/JSK, 17. oktoober 2000, liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahelise koostöö korra kohta teabe vahetamisel (EÜT L 271, 24.10.2000, lk 4)

1 aasta

Pettuse ja võltsimise tõkestamine

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1338/2001, 28. juuni 2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu määrus (EÜ) nr 44/2009, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed (ELT L 17, 22.1.2009, lk 1)

1 aasta

Nõukogu otsus 2003/861/EÜ, 8. detsember 2003, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd (ELT L 325, 12.12.2003, lk 44)

1 aasta

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2182/2004, 6. detsember 2004, euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 373, 21.12.2004, lk 1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu määrus (EÜ) nr 46/2009, 18. detsember 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (ELT L 17, 22.1.2009, lk 5)

1 aasta

Nõukogu raamotsus 2000/383/JSK, 29. mai 2000, võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega (EÜT L 140, 14.6.2000, lk 1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu raamotsus 2001/888/JSK, 6. detsember 2001, millega muudetakse raamotsust 2000/383/JSK võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 3)

1 aasta

Nõukogu otsus 2001/887/JSK, 6. detsember 2001, euro kaitsmise kohta võltsimise eest (EÜT L 329, 14.12.2001, lk 1)

1 aasta

Nõukogu raamotsus 2001/413/JSK, 28. mai 2001, mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimiste vastase võitluse kohta (EÜT L 149, 2.6.2001, lk 1)

1 aasta

Eeskirjad euro pangatähtede ja müntide kohta

Nõukogu määrus (EÜ) nr 975/98, 3. mai 1998, ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Nõukogu määrus (EÜ) nr 423/1999, 22. veebruar 1999, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 975/98 ringlusse lastavate euromüntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (EÜT L 52, 27.2.1999, lk 2)

1 aasta

Nõukogu järeldused, 10. mai 1999, kvaliteedijuhtimise süsteemi kohta euromüntide jaoks

1 aasta

Nõukogu järeldused, 23. november 1998 ja 5. november 2002, meenemüntide kohta

1 aasta

Komisjoni soovitus 2009/23/EÜ, 19. detsember 2008, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (K(2008) 8625) (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52)

1 aasta

Komisjoni teatis 2001/C 318/03, 22. oktoober 2001, euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (K(2001) 600 (lõplik)) (EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3)

1 aasta

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1210/2010, 15. detsember 2010, euromüntide autentimise ja ringlusse kõlbmatute euromüntide käitlemise kohta (ELT L 339, 22.12.2010, lk 1)

1 aasta

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2003/5, 20. märts 2003, meetmete jõustamise kohta euro pangatähtede lubamatu reprodutseerimise vastu ning euro pangatähtede vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 20)

1 aasta

Euroopa Keskpanga otsus EKP/2003/4, 20. märts 2003, euro pangatähtede nimiväärtuste, iseloomulike tunnuste, reprodutseerimise, vahetamise ja ringlusest kõrvaldamise kohta (ELT L 78, 25.3.2003, lk 16)

1 aasta

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2532/98, 23. november 1998, Euroopa Keskpanga volituste kohta rakendada sanktsioone (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4–7)

1 aasta

Euroopa Keskpanga otsus EKP/2010/14, 16. september 2010, euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (ELT L 267, 9.10.2010, lk 1)

1 aasta

Pangandus- ja finantsalased õigusaktid

Komisjoni direktiiv 2006/73/EÜ, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 26–58)

6 aastat

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1–25)

6 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/5/EÜ, 27. jaanuar 1997, krediitkorraldusega tehtud välismaksete kohta (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 25–30)

6 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/49/EÜ, 14. juuni 2006, investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 201)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/23/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 54) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/23/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 54)

| | Komisjoni direktiiv 2009/27/EÜ, 7. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/49/EÜ teatavaid lisasid riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätete osas (ELT L 94, 8.4.2009, lk 97) |
| --- | --- |

Komisjoni direktiiv 2009/27/EÜ, 7. aprill 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/49/EÜ teatavaid lisasid riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätete osas (ELT L 94, 8.4.2009, lk 97)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/111/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (ELT L 302, 17.11.2009, lk 97) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/111/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (ELT L 302, 17.11.2009, lk 97)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/76/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (ELT L 329, 14.12.2010, lk 3) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/76/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (ELT L 329, 14.12.2010, lk 3)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

4 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/48/EÜ, 14. juuni 2006, krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 177, 30.6.2006, lk 1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Komisjoni direktiiv 2007/18/EÜ, 27. märts 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ seoses teatavate krediidiasutuste selle reguleerimisalast väljaarvamise või selle reguleerimisalasse lisamisega ning mitmepoolsete arengupankadega seotud nõuete käsitlemisega (ELT L 87, 28.3.2007, lk 9) |
| --- | --- |

Komisjoni direktiiv 2007/18/EÜ, 27. märts 2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ seoses teatavate krediidiasutuste selle reguleerimisalast väljaarvamise või selle reguleerimisalasse lisamisega ning mitmepoolsete arengupankadega seotud nõuete käsitlemisega (ELT L 87, 28.3.2007, lk 9)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/44/EÜ, 5. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/44/EÜ, 5. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/24/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 38) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/24/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 38)

| | Komisjoni direktiiv 2009/83/EÜ, 27. juuli 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ teatavaid lisasid seoses riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätetega (ELT L 196, 28.7.2009, lk 14) |
| --- | --- |

Komisjoni direktiiv 2009/83/EÜ, 27. juuli 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ teatavaid lisasid seoses riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätetega (ELT L 196, 28.7.2009, lk 14)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/111/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (ELT L 302, 17.11.2009, lk 97) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/111/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (ELT L 302, 17.11.2009, lk 97)

| | Komisjoni direktiiv 2010/16/EL, 9. märts 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ seoses teatava institutsiooni kohaldamisalast väljaarvamisega (ELT L 60, 10.3.2010, lk 15) |
| --- | --- |

Komisjoni direktiiv 2010/16/EL, 9. märts 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ seoses teatava institutsiooni kohaldamisalast väljaarvamisega (ELT L 60, 10.3.2010, lk 15)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/76/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (ELT L 329, 14.12.2010, lk 3) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/76/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses kauplemisportfelli ja edasiväärtpaberistamisega seotud kapitalinõuetega ning tasustamispoliitika üle järelevalve teostamisega (ELT L 329, 14.12.2010, lk 3)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

4 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7)

4 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/64/EÜ, 13. november 2007, makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 319, 5.12.2007, lk 1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta) parandus, (ELT L 319, 5.12.2007) (ELT L 187,18.7.2009, lk 5)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/111/EÜ, 16. september 2009, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (ELT L 302, 17.11.2009, lk 97)

4 aastat

Nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ, 8. detsember 1986, pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1)

Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ (pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta) parandus (EÜT L 60, 3.3.1987, lk 17)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/65/EÜ, 27. september 2001, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/65/EÜ, 27. september 2001, millega muudetakse direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ ja 86/635/EMÜ seoses teatavat liiki äriühingute ning pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete hindamisnormidega (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/51/EÜ, 18. juuni 2003, millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/51/EÜ, 18. juuni 2003, millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/46/EÜ, 14. juuni 2006, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/46/EÜ, 14. juuni 2006, millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1)

4 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/19/EÜ, 30. mai 1994, hoiuste tagamise skeemide kohta (EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/1/EÜ, 9. märts 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/1/EÜ, 9. märts 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/14/EÜ, 11. märts 2009, millega muudetakse direktiivi 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta seoses hoiuste tagamise ulatuse ja hüvitamise tähtajaga (ELT L 68, 13.3.2009, lk 3) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/14/EÜ, 11. märts 2009, millega muudetakse direktiivi 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta seoses hoiuste tagamise ulatuse ja hüvitamise tähtajaga (ELT L 68, 13.3.2009, lk 3)

4 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/24/EÜ, 4. aprill 2001, krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15)

6 aastat

Nõukogu direktiiv 89/117/EMÜ, 13. veebruar 1989, väljaspool asjaomast liikmesriiki asuva peakontoriga krediidiasutuste ja finantseerimisasutuste liikmesriikides asutatud filiaalide kohustuse kohta avaldada oma aasta raamatupidamisdokumendid (EÜT L 44, 16.2.1989, lk 40)

6 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/87/EÜ, 16. detsember 2002, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/1/EÜ, 9. märts 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/1/EÜ, 9. märts 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 85/611/EMÜ, 91/675/EMÜ, 92/49/EMÜ ja 93/6/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/19/EÜ, 98/78/EÜ, 2000/12/EÜ, 2001/34/EÜ, 2002/83/EÜ ja 2002/87/EÜ ning luuakse finantsteenuste komiteede uus organisatsiooniline struktuur (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/25/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 40) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/25/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 81, 20.3.2008, lk 40)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

6 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ, 21. aprill 2004, finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ) parandus (ELT L 45, 16.2.2005, lk 18)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/31/EÜ, 5. aprill 2006, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses teatavate tähtaegadega (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/31/EÜ, 5. aprill 2006, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses teatavate tähtaegadega (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/44/EÜ, 5. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/44/EÜ, 5. september 2007, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris osaluse omandamise ja selle suurendamise tehingute suhtes rakendatava usaldusväärsuse hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/10/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 33) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/10/EÜ, 11. märts 2008, millega muudetakse direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega (ELT L 76, 19.3.2008, lk 33)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

Täiendatud järgmiste õigusaktidega:

| | Komisjoni direktiiv 2006/73/EÜ, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 26) |
| --- | --- |

Komisjoni direktiiv 2006/73/EÜ, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 26)

| | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1) |
| --- | --- |

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1287/2006, 10. august 2006, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ seoses investeerimisühingute registripidamise kohustuse, tehinguaruandluse, turu läbipaistvuse, finantsinstrumentide kauplemisele lubamise ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 241, 2.9.2006, lk 1)

6 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 924/2009, 16. september 2009, piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 (ELT L 266, 9.10.2009, lk 11)

6 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/47/EÜ, 6. aprill 2002, finantstagatiskokkulepete kohta (ELT L 168, 27.6.2002, lk 43)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/44/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37)

6 aastat

Komisjoni soovitus 97/489/EÜ, 30. juuli 1997, milles käsitletakse elektrooniliste maksevahenditega tehtavaid tehinguid ning eelkõige väljaandja ja omaniku vahelisi suhteid (EÜT L 208, 2.8.1997, lk 52)

6 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/9/EÜ, 3. märts 1997, investeeringute tagamise skeemide kohta (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22)

6 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ, 19. mai 1998, arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/44/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/44/EÜ, 6. mai 2009, millega muudetakse direktiivi 98/26/EÜ arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides ja direktiivi 2002/47/EÜ finantstagatiskokkulepete kohta seoses omavahel ühendatud süsteemide ja krediidinõuetega (ELT L 146, 10.6.2009, lk 37)

| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120) |
| --- | --- |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

6 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/78/EL, 24. november 2010, millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ, 2002/87/EÜ, 2003/6/EÜ, 2003/41/EÜ, 2003/71/EÜ, 2004/39/EÜ, 2004/109/EÜ, 2005/60/EÜ, 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2009/65/EÜ seoses Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Pangandusjärelevalve), Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionidejärelevalve) ning Euroopa Järelevalveasutusele (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) antud volitustega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 120)

4 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12)

4 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84)

4 aastat

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1)

4 aastat

Nõukogu määrus (EL) nr 1096/2010, 17. november 2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 162)

4 aastat

Statistilise teabe kogumist käsitlevad õigusaktid (volituse artikli 6 lõige 1)

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 25/2009, 19. detsember 2008, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32) (ELT L 15, 20.1.2009, lk 14)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 883/2011, 25. august 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (ELT L 228, 3.9.2011, lk 13)

4 aastat

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 63/2002, 20. detsember 2001, rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2001/18) (EÜT L 10, 12.1.2002, lk 24)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 674/2010, 23. juuli 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2010/7) (ELT L 196, 28.7.2010, lk 23) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 674/2010, 23. juuli 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2010/7) (ELT L 196, 28.7.2010, lk 23)

| | Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 290/2009, 31. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2009/7) (ELT L 94, 8.4.2009, lk 75) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 290/2009, 31. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2009/7) (ELT L 94, 8.4.2009, lk 75)

| | Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 2181/2004, 16. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta ja määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2004/21) (ELT L 371, 18.12.2004, lk 42) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 2181/2004, 16. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta ja määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2004/21) (ELT L 371, 18.12.2004, lk 42)

4 aastat

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2007/9, 1. august 2007, rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 341, 27.12.2007, lk 1)

Euroopa Keskpanga 1. augusti 2007. aasta suunise EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) parandus (ELT L 84, 26.3.2008, lk 393)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Euroopa Keskpanga suunis EKP/2008/31, 19. detsember 2008, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 53, 26.2.2009, lk 76) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2008/31, 19. detsember 2008, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 53, 26.2.2009, lk 76)

| | Euroopa Keskpanga suunis EKP/2009/23, 4. detsember 2009, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 16, 21.1.2010, lk 6) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2009/23, 4. detsember 2009, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 16, 21.1.2010, lk 6)

| | Euroopa Keskpanga suunis EKP/2011/13, 25. august 2011, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 228, 3.9.2011, lk 37) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2011/13, 25. august 2011, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 228, 3.9.2011, lk 37)

4 aastat

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2002/7, 21. november 2002, Euroopa Keskpanga statistiliste andmete esitamise nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (EÜT L 334, 11.12.2002, lk 24)

Muudetud järgmiste õigusaktidega:

| | Euroopa Keskpanga suunis EKP/2005/13, 17. november 2005, millega muudetakse suunist EKP/2002/7 Euroopa Keskpanga statistiliste andmete esitamise nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 30, 2.2.2006, lk 1) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2005/13, 17. november 2005, millega muudetakse suunist EKP/2002/7 Euroopa Keskpanga statistiliste andmete esitamise nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 30, 2.2.2006, lk 1)

| | Euroopa Keskpanga suunis EKP/2006/6, 20. aprill 2006, millega muudetakse suunist EKP/2002/7 Euroopa Keskpanga statistiliste andmete esitamise nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 115, 28.4.2006, lk 46) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2006/6, 20. aprill 2006, millega muudetakse suunist EKP/2002/7 Euroopa Keskpanga statistiliste andmete esitamise nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 115, 28.4.2006, lk 46)

| | Euroopa Keskpanga suunis EKP/2007/13, 15. november 2007, millega muudetakse suunist EKP/2002/7 Euroopa Keskpanga statistiliste andmete esitamise nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 311, 29.11.2007, lk 47) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2007/13, 15. november 2007, millega muudetakse suunist EKP/2002/7 Euroopa Keskpanga statistiliste andmete esitamise nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 311, 29.11.2007, lk 47)

| | Euroopa Keskpanga suunis EKP/2008/6, 26. august 2008, millega muudetakse suunist EKP/2002/7 Euroopa Keskpanga statistiliste andmete esitamise nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 259, 27.9.2008, lk 12) |
| --- | --- |

Euroopa Keskpanga suunis EKP/2008/6, 26. august 2008, millega muudetakse suunist EKP/2002/7 Euroopa Keskpanga statistiliste andmete esitamise nõuete kohta seoses finantskontode kvartaliandmetega (ELT L 259, 27.9.2008, lk 12)

4 aastat

---

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/18

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6513 – Avenance Italy/Gemeaz Cusin)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 121/03

23. märtsil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6513 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6513 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/18

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6479 – MNV/Rába)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 121/04

11. aprillil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6479 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6479 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/19

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6533 – Goldman Sachs/Advent International/TransUnion Corp)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 121/05

17. aprillil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6533 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6533 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/20

---

Euro vahetuskurss (1)

25. aprill 2012

2012/C 121/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3206 |
| JPY | Jaapani jeen | 107,35 |
| DKK | Taani kroon | 7,4399 |
| GBP | Inglise nael | 0,81940 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,8958 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2018 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5625 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,804 |
| HUF | Ungari forint | 287,83 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6993 |
| PLN | Poola zlott | 4,1738 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3765 |
| TRY | Türgi liir | 2,3417 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2771 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3016 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,2468 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6217 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6440 |
| KRW | Korea won | 1 506,66 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,2555 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3269 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5325 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 149,96 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0408 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,314 |
| RUB | Vene rubla | 38,7490 |
| THB | Tai baht | 40,859 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4784 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,3461 |
| INR | India ruupia | 69,3910 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3206

JPY

Jaapani jeen

107,35

DKK

Taani kroon

7,4399

GBP

Inglise nael

0,81940

SEK

Rootsi kroon

8,8958

CHF

Šveitsi frank

1,2018

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5625

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,804

HUF

Ungari forint

287,83

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6993

PLN

Poola zlott

4,1738

RON

Rumeenia leu

4,3765

TRY

Türgi liir

2,3417

AUD

Austraalia dollar

1,2771

CAD

Kanada dollar

1,3016

HKD

Hongkongi dollar

10,2468

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6217

SGD

Singapuri dollar

1,6440

KRW

Korea won

1 506,66

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,2555

CNY

Hiina jüaan

8,3269

HRK

Horvaatia kuna

7,5325

IDR

Indoneesia ruupia

12 149,96

MYR

Malaisia ringit

4,0408

PHP

Filipiini peeso

56,314

RUB

Vene rubla

38,7490

THB

Tai baht

40,859

BRL

Brasiilia reaal

2,4784

MXN

Mehhiko peeso

17,3461

INR

India ruupia

69,3910

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/21

---

Komisjoni teatis nõukogu direktiivi 96/67/EÜ artikli 1 lõikes 4 sätestatud menetluse kohta

2012/C 121/07

Vastavalt nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivi nr 96/67/EÜ (juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades) (1) artikli 1 lõikele 4 peab komisjon teavitamiseks avaldama kõnealuses direktiivis nimetatud lennujaamade loetelu.

| | Lennujaamad, mille aastane vedude maht oli 2010. aastal suurem kui 2 miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa | Muud lennujaamad, mis olid 2010. aastal avatud kaubanduslikule lennuliiklusele |
| --- | --- | --- |
| Austria | Wien/Schwechat | Linz, Graz, Salzburg, Klagenfurt, Innsbruck |
| Belgia | Brussels National, Charleroi–Brussels South, Liège–Bierset, Oostende–Brugge | Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem |
| Bulgaaria | Sofia | Varna, Burgas, Plovdiv, Gorna Oriahovitza |
| Küpros | Larnaca | Paphos |
| Tšehhi Vabariik | Praha/Ruzyně | Bmo/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Česká Lípa, České Budějovice, Dvůr Králové nad Labem, Frýdlant nad Ostravicí, Havlíčkův Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Hořice, Hosín, Hradec Králové, Hranice, Cheb, Chomutov, Chotěboř, Chrudim, Jaroměř, Jičín, Jihlava, Jindřichův Hradec, Kladno, Klatovy, Kolín, Krnov, Křižanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Mariánské lázně, Medlánky, Mikulovice, Mladá Boleslav, Moravská Třebová, Most, Nové Město nad Metují, Panenský Týnec, Plasy, Podbořany, Policka, Příbram, Přibyslav, Rakovník, Raná, Roudnice, Sazená, Skuteč, Slaný, Soběslav, Staňkov, Strakonice, Strunkovice, Šumperk, Tábor, Točná, Toužím, Ústí nad Orlicí, Velké Pončí, Vlašim, Vrchlabí, Vysoké Mýto, Vyškov, Zábřeh, Zbraslavice, Žamberk |
| Taani | Copenhagen Airport, Billund Airport | Aalborg Airport, Aarhus Airport, Esbjerg Airport, Bornholm Airport, Karup Airport, Sønderborg Airport, Thisted Airport, Roskilde Airport |
| Eesti | | Lennart Meri Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare |
| Soome | Helsinki–Vantaa | Enontekiö, Halli, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kauhava, Kemi–Tornio, Kittilä, Kokkola–Pietarsaari, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Oulu, Pori, Savonlinna, Rovaniemi, Tampere–Pirkkala, Turku, Utti, Vaasa, Varkaus, Mikkeli, Seinäjoki |
| Prantsusmaa | Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille | Pointe-à-Pitre–Le Raizet, Strasbourg Entzheim, Martinique Aimé Césaire, La Réunion Roland Garros, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio Napoléon Bonaparte, Bastia Poretta, Biarritz–Anglet–Bayonne, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Hyères Le Palyvestre, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Grenoble Isère, Carcassonne, Rennes St Jacques, Perpignan–Rivesaltes, Figari Sud Corse, Cayenne Rochambeau, Clermont–Ferrand–Auvergne, Limoges, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix-les-Bains, Dzaoudzi Pamandzi, Metz Nancy Lorraine, St Martin Grand Case, Lorient–Lann–Bihoue,Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Île de Ré, St Barthélémy, Dinard–Pleurtuit–St-Malo, Rodez Marcillac, St Pierre Pierrefonds, Quimper–Cornouaille, Tours–Val de Loire, Poitiers–Biard–Futuroscope, Paris Le Bourget, Caen Carpiquet, Béziers–Vias, Deauville Normandie, Annecy–Meythet, Le Havre Octeville, St Pierre–Pointe Blanche, Lannion, Avignon Caumont, Castres Mazamet, Angoulême, Agen La Garenne, Maripasoula, Rouen-Vallée de Seine, Aurillac Tronquières, Brive Souillac, St Etienne Bouthéon, Cannes Mandelieu, Miquelon, Saint Nazaire Montoir, Dijon Bourgogne |
| Saksamaa | Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Düsseldorf, Frankfurt-Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, Leipzig, München, Nürnberg, Stuttgart, Weeze | Augsburg, Altenburg–Nobitz, Borkum, Braunschweig, Dortmund, Dresden, Erfurt, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Karlsruhe–Baden-Baden, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken (2) |
| Kreeka | Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos | Corfu–Kerkyra, Kos, Chania, Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros |
| Ungari | Budapest Ferihegy | Pécs–Pogány Repülőtér, Győr–Pér Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen |
| Iirimaa | Dublin Airport, Cork Airport | Shannon Airport, Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport, Waterford Airport |
| Itaalia | Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Bergamo Orio al Serio, Venezia Tessera, Catania Fontanarossa, Napoli Capodichino, Bologna Borgo Panigale, Roma–Ciampino, Palermo Punta Raisi, Pisa San Giusto, Cagliari Elmas, Torino Caselle, Verona Villafranca, Bari Palese, Treviso | Firenze, Lamezia Terme, Olbia, Alghero, Genova, Brindisi, Trapani, Trieste, Forlì, Reggio Calabria, Ancona, Pescara, Rimini, Parma, Brescia, Lampedusa, Pantelleria, Cuneo, Perugia, Foggia, Crotone, Bolzano, Elba, Grosseto, Salerno, Albenga, Siena, Taranto, Tortoli |
| Läti | Riga International airport | Liepaja airport, Ventspils airport |
| Leedu | | Vilnius International Airport, Palanga International Airport, Kaunas International Airport, Siauliai Military Airport |
| Luksemburg | Luxembourg–Findel | |
| Malta | Luqa–Malta International Airport | |
| Madalmaad | Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen, Eindhoven | Groningen–Eelde, Rotterdam |
| Poola | Chopina w Warszawie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice, Gdańsk im. Lecha Wałęsy | Wrocław–Strachowice, Poznań–Ławica, Łódź–Lublinek, Szczecin–Goleniów, Bydgoszcz–Szwederowo, Rzeszów–Jasionka, Zielona Góra–Babimost |
| Portugal | Lisboa, Faro, Oporto, Madeira | Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascais, Lajes. |
| Rumeenia | Aeroportul Internațional Henri Coandă–București, Aeroportul Internațional București Băneasa–Aurel Vlaicu | Aeroportul Internațional Timișoara–Traian Vuia, Aeroportul Internațional Mihail Kogălniceanu–Constanța, Aeroportul Arad, Aeroportul George Enescu–Bacău, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iași, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Ștefan cel Mare–Suceava, Aeroportul Târgu Mureș–Transilvania, Aeroportul Tulcea–Delta Dunării, Aeroportul Tuzla |
| Slovakkia | | Bratislava, Košice, Piešťany, Sliač, Poprad, Žilina |
| Sloveenia | | Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož |
| Hispaania | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid/Barajas, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Santiago de Compostela, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Asturias, Coruña (A), Jerez, Murcia/San Javier, Reus, Vigo, Vitoria, Zaragoza, Albacete, Algeciras/Helipuerto, Almería, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Ciudad Real, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Granada, Hierro (El), Huesca–Pirineos, León, Lleida/Alguaire, Logroño, Melilla, Palma (La), Pamplona, Sabadell, Salamanca, San Sebastián, Santander, Son Bonet, Valladolid |
| Rootsi | Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta, Stockholm/Bromma | Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors–Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Malmö/Sturup, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänersborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik |
| Ühendkuningriik | Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Edinburgh, Birmingham, Glasgow, Bristol, Liverpool, Newcastle, Prestwick, East Midlands International, Southampton, Belfast International, London City, Aberdeen, Belfast City, Leeds Bradford | Barra, Benbecula, Biggin Hill, Blackpool, Bournemouth, Cambridge, Campbeltown, Cardiff Wales, City of Derry, Doncaster Sheffield, Durham Tees Valley, Exeter, Farnborough, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Manston, Newquay, Norwich, Oxford, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree, Wick |

Lennujaamad, mille aastane vedude maht oli 2010. aastal suurem kui 2 miljonit reisijat või 50 000 tonni kaupa

Muud lennujaamad, mis olid 2010. aastal avatud kaubanduslikule lennuliiklusele

Austria

Wien/Schwechat

Linz, Graz, Salzburg, Klagenfurt, Innsbruck

Belgia

Brussels National, Charleroi–Brussels South, Liège–Bierset, Oostende–Brugge

Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem

Bulgaaria

Sofia

Varna, Burgas, Plovdiv, Gorna Oriahovitza

Küpros

Larnaca

Paphos

Tšehhi Vabariik

Praha/Ruzyně

Bmo/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Česká Lípa, České Budějovice, Dvůr Králové nad Labem, Frýdlant nad Ostravicí, Havlíčkův Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Hořice, Hosín, Hradec Králové, Hranice, Cheb, Chomutov, Chotěboř, Chrudim, Jaroměř, Jičín, Jihlava, Jindřichův Hradec, Kladno, Klatovy, Kolín, Krnov, Křižanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Mariánské lázně, Medlánky, Mikulovice, Mladá Boleslav, Moravská Třebová, Most, Nové Město nad Metují, Panenský Týnec, Plasy, Podbořany, Policka, Příbram, Přibyslav, Rakovník, Raná, Roudnice, Sazená, Skuteč, Slaný, Soběslav, Staňkov, Strakonice, Strunkovice, Šumperk, Tábor, Točná, Toužím, Ústí nad Orlicí, Velké Pončí, Vlašim, Vrchlabí, Vysoké Mýto, Vyškov, Zábřeh, Zbraslavice, Žamberk

Taani

Copenhagen Airport, Billund Airport

Aalborg Airport, Aarhus Airport, Esbjerg Airport, Bornholm Airport, Karup Airport, Sønderborg Airport, Thisted Airport, Roskilde Airport

Eesti

Lennart Meri Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare

Soome

Helsinki–Vantaa

Enontekiö, Halli, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kauhava, Kemi–Tornio, Kittilä, Kokkola–Pietarsaari, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Oulu, Pori, Savonlinna, Rovaniemi, Tampere–Pirkkala, Turku, Utti, Vaasa, Varkaus, Mikkeli, Seinäjoki

Prantsusmaa

Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille

Pointe-à-Pitre–Le Raizet, Strasbourg Entzheim, Martinique Aimé Césaire, La Réunion Roland Garros, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio Napoléon Bonaparte, Bastia Poretta, Biarritz–Anglet–Bayonne, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Hyères Le Palyvestre, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Grenoble Isère, Carcassonne, Rennes St Jacques, Perpignan–Rivesaltes, Figari Sud Corse, Cayenne Rochambeau, Clermont–Ferrand–Auvergne, Limoges, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix-les-Bains, Dzaoudzi Pamandzi, Metz Nancy Lorraine, St Martin Grand Case, Lorient–Lann–Bihoue,Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Île de Ré, St Barthélémy, Dinard–Pleurtuit–St-Malo, Rodez Marcillac, St Pierre Pierrefonds, Quimper–Cornouaille, Tours–Val de Loire, Poitiers–Biard–Futuroscope, Paris Le Bourget, Caen Carpiquet, Béziers–Vias, Deauville Normandie, Annecy–Meythet, Le Havre Octeville, St Pierre–Pointe Blanche, Lannion, Avignon Caumont, Castres Mazamet, Angoulême, Agen La Garenne, Maripasoula, Rouen-Vallée de Seine, Aurillac Tronquières, Brive Souillac, St Etienne Bouthéon, Cannes Mandelieu, Miquelon, Saint Nazaire Montoir, Dijon Bourgogne

Saksamaa

Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Düsseldorf, Frankfurt-Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, Leipzig, München, Nürnberg, Stuttgart, Weeze

Augsburg, Altenburg–Nobitz, Borkum, Braunschweig, Dortmund, Dresden, Erfurt, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Karlsruhe–Baden-Baden, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken (2)

Kreeka

Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos

Corfu–Kerkyra, Kos, Chania, Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros

Ungari

Budapest Ferihegy

Pécs–Pogány Repülőtér, Győr–Pér Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen

Iirimaa

Dublin Airport, Cork Airport

Shannon Airport, Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport, Waterford Airport

Itaalia

Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Bergamo Orio al Serio, Venezia Tessera, Catania Fontanarossa, Napoli Capodichino, Bologna Borgo Panigale, Roma–Ciampino, Palermo Punta Raisi, Pisa San Giusto, Cagliari Elmas, Torino Caselle, Verona Villafranca, Bari Palese, Treviso

Firenze, Lamezia Terme, Olbia, Alghero, Genova, Brindisi, Trapani, Trieste, Forlì, Reggio Calabria, Ancona, Pescara, Rimini, Parma, Brescia, Lampedusa, Pantelleria, Cuneo, Perugia, Foggia, Crotone, Bolzano, Elba, Grosseto, Salerno, Albenga, Siena, Taranto, Tortoli

Läti

Riga International airport

Liepaja airport, Ventspils airport

Leedu

Vilnius International Airport, Palanga International Airport, Kaunas International Airport, Siauliai Military Airport

Luksemburg

Luxembourg–Findel

Malta

Luqa–Malta International Airport

Madalmaad

Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen, Eindhoven

Groningen–Eelde, Rotterdam

Poola

Chopina w Warszawie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice, Gdańsk im. Lecha Wałęsy

Wrocław–Strachowice, Poznań–Ławica, Łódź–Lublinek, Szczecin–Goleniów, Bydgoszcz–Szwederowo, Rzeszów–Jasionka, Zielona Góra–Babimost

Portugal

Lisboa, Faro, Oporto, Madeira

Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascais, Lajes.

Rumeenia

Aeroportul Internațional Henri Coandă–București, Aeroportul Internațional București Băneasa–Aurel Vlaicu

Aeroportul Internațional Timișoara–Traian Vuia, Aeroportul Internațional Mihail Kogălniceanu–Constanța, Aeroportul Arad, Aeroportul George Enescu–Bacău, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iași, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Ștefan cel Mare–Suceava, Aeroportul Târgu Mureș–Transilvania, Aeroportul Tulcea–Delta Dunării, Aeroportul Tuzla

Slovakkia

Bratislava, Košice, Piešťany, Sliač, Poprad, Žilina

Sloveenia

Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož

Hispaania

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid/Barajas, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Santiago de Compostela, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Asturias, Coruña (A), Jerez, Murcia/San Javier, Reus, Vigo, Vitoria, Zaragoza, Albacete, Algeciras/Helipuerto, Almería, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Ciudad Real, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Granada, Hierro (El), Huesca–Pirineos, León, Lleida/Alguaire, Logroño, Melilla, Palma (La), Pamplona, Sabadell, Salamanca, San Sebastián, Santander, Son Bonet, Valladolid

Rootsi

Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta, Stockholm/Bromma

Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors–Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Malmö/Sturup, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänersborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik

Ühendkuningriik

Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Edinburgh, Birmingham, Glasgow, Bristol, Liverpool, Newcastle, Prestwick, East Midlands International, Southampton, Belfast International, London City, Aberdeen, Belfast City, Leeds Bradford

Barra, Benbecula, Biggin Hill, Blackpool, Bournemouth, Cambridge, Campbeltown, Cardiff Wales, City of Derry, Doncaster Sheffield, Durham Tees Valley, Exeter, Farnborough, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Manston, Newquay, Norwich, Oxford, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree, Wick

---

(1)  EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36.

(2)  Loetelu ei sisalda lennujaamu, mille aastane vedude maht oli alla 10 000 reisija.

---

Kontrollikoda

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/24

---

Eriaruanne nr 4/2012 „Kas struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi kasutamine meresadamate infrastruktuuride kaasrahastamiseks on mõjus investeering?”

2012/C 121/08

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 4/2012 „Kas struktuurifondide kasutamine meresadamate infrastruktuuride kaasrahastamiseks on mõjus investeering?”

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: http://eca.europa.eu

Aruande tasuta eksemplari saamiseks pöörduge kontrollikoja poole aadressil:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 4398-1 |
| E-post: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit ‘Audit: Production of Reports’

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

või täitke elektrooniline tellimus EU-Bookshop-veebilehel.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/25

---

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 Narviki omavalitsuse kontsessioonienergia saamise õiguse müügi kohta ettevõtjale Narvik Energi AS („NEAS”)

2012/C 121/09

Vastavalt EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 2 algatas EFTA järelevalveamet menetluse 14. detsembri 2011. aasta otsusega 393/11/COL, mis on esitatud käesolevale kokkuvõttele järgnevatel lehekülgedel autentses keeles. Norra ametiasutustele on sellest teatamiseks saadetud otsuse koopia.

Käesoleva teatisega palub EFTA järelevalveamet EFTA riikidel, ELi liikmesriikidel ja huvitatud isikutel saata märkused kõnealuse meetme kohta ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest aadressil:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Märkused edastatakse Norra ametiasutustele. Märkused esitanud huvitatud isiku andmete konfidentsiaalset käsitlemist võib nõuda kirjalikult, esitades nõude põhjendused.

KOKKUVÕTE

Menetlus

7. jaanuari 2009. aasta kirjaga esitati Narviki omavalitsuse (edaspidi „omavalitsus”) vastu kaebus seoses sellega, et omavalitsus müüs oma õiguse saada kontsessioonienergiat ettevõtjale Narvik Energi AS (edaspidi „NEAS”). Järelevalveamet sai ja registreeris kõnealuse kirja 14. jaanuaril 2009 (toiming nr 504391).

16. juuli 2009. aasta kirjas (toiming nr 519710) taotles järelevalveamet Norra ametiasutustelt lisateavet. 2. oktoobri 2009. aasta kirjaga (toiming nr 532247) vastasid Norra ametiasutused teabenõudele.

Meetme hindamine

Narviki omavalitsus ja Narvik Energi AS sõlmisid 16. oktoobril 2000 lepingu, mille alusel omavalitsus müüs oma kontsessioonienergia õigused 126 miljoni Norra krooni eest 50,5 aastaks NEASile. Järelevalveamet hindas, kui tõenäoline on, et tehing viidi läbi kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, s.o kas omavalitsus müüs kontsessioonienergia saamise õiguse selle turuväärtusega ja kas tehingu hind ja tingimused olnuksid vastuvõetavad turumajanduse tingimustes toimivale erainvestorile.

Järelevalveamet kahtleb kõnealuse tehingu võrdlusväärtuses. Pealegi eksisteerisid märkimisväärsed õigus- ja tururiskid, mis võisid mõjutada olulisi muutujaid/eeldusi hindamismudelites, mida kasutati õiguste hinna hindamisel. Selle tulemusena kõikusid välisnõustajate pakutud hinnangulised hinnad umbes 70 miljonist Norra kroonist 145 miljonini. Suhteliselt suur väärtusvahemik võiks näidata ebakindlust vara turuväärtuse suhtes 50 aasta jooksul.

Peale selle märkas järelevalveamet, et ei korraldatud eelnevat konkurentsipõhist pakkumismenetlust ja tagantjärele ei lisatud lepingusse mingeid hinnakohandussätteid.

Järelevalveamet kutsub Norra ametiasutusi üles esitama piisavat teavet, tõendamaks, et leping sõlmiti kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ja seega ei sisaldanud see riigiabi.

Järeldus

Arvestades eespool kirjeldatud kaalutlusi kahtleb järelevalveamet, kas omavalitsuse ja NEASi vaheline leping on kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega, ja ei saa praegusel etapil välistada, et kõnealune leping ei hõlmanud riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

Seetõttu otsustas järelevalveamet vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 1 lõikele 2 algatada ametliku uurimismenetluse. Huvitatud isikuid kutsutakse üles esitama märkusi ühe kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 393/11/COL

of 14 December 2011

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to Narvik Energi AS

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61 and Protocol 26 thereof,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3 SCA’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 13(1) of Part II,

HAVING REGARD to the Authority’s Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (1).

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | By letter dated 7 January 2009, a complaint was filed against Narvik municipality (‘the municipality’) regarding the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to Narvik Energi AS (‘NEAS’). The letter was received and registered by the Authority on 14 January 2009 (Event No 504391). |
| --- | --- |

(1)

By letter dated 7 January 2009, a complaint was filed against Narvik municipality (‘the municipality’) regarding the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to Narvik Energi AS (‘NEAS’). The letter was received and registered by the Authority on 14 January 2009 (Event No 504391).

| (2) | By letter dated 16 July 2009 (Event No 519710), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 2 October 2009 (Event No 532247), the Norwegian authorities replied to the information request. |
| --- | --- |

(2)

By letter dated 16 July 2009 (Event No 519710), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 2 October 2009 (Event No 532247), the Norwegian authorities replied to the information request.

2.   The complaint

| (3) | According to the complaint, on 16 October 2000 the municipality entered into a contract with NEAS for the sale of 128 GWh of annual concession power for a period of 50,5 years. For this, NEAS paid the municipality one upfront lump sum of NOK 126 million. The contract, that was entered into after negotiation between the contracting parties and without a competitive tender procedure, contained no index adjustment or other price adjustment clauses. |
| --- | --- |

(3)

According to the complaint, on 16 October 2000 the municipality entered into a contract with NEAS for the sale of 128 GWh of annual concession power for a period of 50,5 years. For this, NEAS paid the municipality one upfront lump sum of NOK 126 million. The contract, that was entered into after negotiation between the contracting parties and without a competitive tender procedure, contained no index adjustment or other price adjustment clauses.

| (4) | The complainant further alleges that the decision to enter into the contract was adopted by Narvik Municipal Council on the basis of incorrect and/or incomplete information. Allegedly expert reports critical of the duration of the contract and the inherent difficulty in establishing a market price for electricity were not disclosed to the Municipal Council prior to taking the decision to enter into the contract. |
| --- | --- |

(4)

The complainant further alleges that the decision to enter into the contract was adopted by Narvik Municipal Council on the basis of incorrect and/or incomplete information. Allegedly expert reports critical of the duration of the contract and the inherent difficulty in establishing a market price for electricity were not disclosed to the Municipal Council prior to taking the decision to enter into the contract.

| (5) | The complainant argues that the market price for the concession power over the contract period is significantly higher than NOK 126 million. Therefore the contract involves State aid. |
| --- | --- |

(5)

The complainant argues that the market price for the concession power over the contract period is significantly higher than NOK 126 million. Therefore the contract involves State aid.

| (6) | The contract that forms the subject of the complaint is entitled ‘Lease of concession power for a period of 50,5 years ...’ (2). However, throughout this Decision the Authority will refer to the contract as a contract of sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power. The Authority will, in its preliminary assessment, assess not only the contract but also all supplementary agreements to it, as well as any other circumstances surrounding and related to the sale. |
| --- | --- |

(6)

The contract that forms the subject of the complaint is entitled ‘Lease of concession power for a period of 50,5 years ...’ (2). However, throughout this Decision the Authority will refer to the contract as a contract of sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power. The Authority will, in its preliminary assessment, assess not only the contract but also all supplementary agreements to it, as well as any other circumstances surrounding and related to the sale.

3.   Background

3.1.   
  Concession power regime

| (7) | Any municipality which has hydropower production within its borders is entitled to receive an annual amount of concession power from concessionaires for waterfall exploitation. |
| --- | --- |

(7)

Any municipality which has hydropower production within its borders is entitled to receive an annual amount of concession power from concessionaires for waterfall exploitation.

| (8) | The system of concession power is laid down in Section 2(12) of the Industrial Licensing Act (3) and Section 12(15) of the Waterfalls Regulation Act (4). |
| --- | --- |

(8)

The system of concession power is laid down in Section 2(12) of the Industrial Licensing Act (3) and Section 12(15) of the Waterfalls Regulation Act (4).

| (9) | Each municipality’s entitlement to concession power is decided on the basis of its ‘general electric power supply needs’ (5) and can be up to 10 per cent of a plant’s yearly production. The legal basis for the municipalities’ right to concession power, referred to above, states that municipalities may dispose of the concession power as they see fit (irrespective of the fact that the amount to which they are entitled is calculated on the basis of their ‘general electric power supply needs’). |
| --- | --- |

(9)

Each municipality’s entitlement to concession power is decided on the basis of its ‘general electric power supply needs’ (5) and can be up to 10 per cent of a plant’s yearly production. The legal basis for the municipalities’ right to concession power, referred to above, states that municipalities may dispose of the concession power as they see fit (irrespective of the fact that the amount to which they are entitled is calculated on the basis of their ‘general electric power supply needs’).

| (10) | The price paid by the municipalities for the concession power is determined on an annual basis by the Ministry of Energy and Petroleum (MEP). The municipalities also carry the costs of feeding the concession power into the grid. |
| --- | --- |

(10)

The price paid by the municipalities for the concession power is determined on an annual basis by the Ministry of Energy and Petroleum (MEP). The municipalities also carry the costs of feeding the concession power into the grid.

| (11) | The majority of the municipality’s concession power entitlements are due for assessment in 2019. |
| --- | --- |

(11)

The majority of the municipality’s concession power entitlements are due for assessment in 2019.

3.2.   
  Narvik municipality and the contract with Narvik Energi AS

| (12) | Narvik municipality is located in the county of Nordland. NEAS is a company that is active in the production and sale of electricity. NEAS was 100 per cent owned by the municipality until 2001, when the municipality reduced its ownership stake in the company to 50,01 per cent. |
| --- | --- |

(12)

Narvik municipality is located in the county of Nordland. NEAS is a company that is active in the production and sale of electricity. NEAS was 100 per cent owned by the municipality until 2001, when the municipality reduced its ownership stake in the company to 50,01 per cent.

| (13) | In 1999, Narvik municipality had the right to purchase approximately 128 GWh of concession power annually. Approximately 10 per cent of this concession power was generated by NEAS, while the remaining 90 per cent was generated by other hydropower companies within the municipality (in which Narvik municipality had no stake). |
| --- | --- |

(13)

In 1999, Narvik municipality had the right to purchase approximately 128 GWh of concession power annually. Approximately 10 per cent of this concession power was generated by NEAS, while the remaining 90 per cent was generated by other hydropower companies within the municipality (in which Narvik municipality had no stake).

| (14) | Historically, the municipality had sold its concession power to NEAS under short- or longer-term contracts. |
| --- | --- |

(14)

Historically, the municipality had sold its concession power to NEAS under short- or longer-term contracts.

| (15) | After the expiry of a three-year contract on 31 December 1998, the parties could not reach an agreement as to the prolongation of the contract. Until the concession power price for 1999 was published on 26 March 1999, the municipality therefore sold its concession power on a power exchange at spot prices. |
| --- | --- |

(15)

After the expiry of a three-year contract on 31 December 1998, the parties could not reach an agreement as to the prolongation of the contract. Until the concession power price for 1999 was published on 26 March 1999, the municipality therefore sold its concession power on a power exchange at spot prices.

| (16) | In March 1999, with knowledge of the concession power price for that year, the municipality arranged a tender procedure for the sale of its concession power for the remainder of 1999. On 30 March 1999, the Municipal Council sold this concession power to the highest bidder, Kraftinor, for a price of NOK 109,50/MWh. Since the municipality itself paid NOK 111,10/MWh plus feeding costs of NOK 20/MWh for the concession power, the municipality incurred a loss of approximately NOK 2,3 million under this contract (compared to a budgeted surplus of NOK 3,5 million). |
| --- | --- |

(16)

In March 1999, with knowledge of the concession power price for that year, the municipality arranged a tender procedure for the sale of its concession power for the remainder of 1999. On 30 March 1999, the Municipal Council sold this concession power to the highest bidder, Kraftinor, for a price of NOK 109,50/MWh. Since the municipality itself paid NOK 111,10/MWh plus feeding costs of NOK 20/MWh for the concession power, the municipality incurred a loss of approximately NOK 2,3 million under this contract (compared to a budgeted surplus of NOK 3,5 million).

| (17) | According to the Norwegian authorities, electricity prices had been falling for several years and had reached their lowest point in 1998, but had picked up again in 1999. In 1999, the difference between concession power price and market price was, however, relatively small. |
| --- | --- |

(17)

According to the Norwegian authorities, electricity prices had been falling for several years and had reached their lowest point in 1998, but had picked up again in 1999. In 1999, the difference between concession power price and market price was, however, relatively small.

| (18) | Due to the volatile and relatively low electricity spot prices, it was decided in a Municipal Council meeting held on 30 March 1999 that a long-term strategy for the future handling of the municipality’s concession power was to be developed and presented to the Municipal Council in August 1999. |
| --- | --- |

(18)

Due to the volatile and relatively low electricity spot prices, it was decided in a Municipal Council meeting held on 30 March 1999 that a long-term strategy for the future handling of the municipality’s concession power was to be developed and presented to the Municipal Council in August 1999.

| (19) | On 15 October 1999, the municipal administration proposed a strategy for the future handling of the concession power to the Municipal Council executive committee (‘Executive Committee’). |
| --- | --- |

(19)

On 15 October 1999, the municipal administration proposed a strategy for the future handling of the concession power to the Municipal Council executive committee (‘Executive Committee’).

| (20) | On 19 October 1999, the Executive Committee confirmed the proposal of the administration and recommended to the Municipal Council that the overall goal for handling the municipality’s concession power should be ‘to maximize return on a long-term basis in order to obtain a stable planning horizon with less uncertainty from year to year (6).’ The proposed strategy for achieving this goal had four elements:






  1. | Concession power is sold to the highest bidder on long-term contracts with a fixed return, however with adjustment clauses that give additional returns if the prices are substantially higher than the projected prices in the contract period; |
| --- | --- | --- |

(20)

On 19 October 1999, the Executive Committee confirmed the proposal of the administration and recommended to the Municipal Council that the overall goal for handling the municipality’s concession power should be ‘to maximize return on a long-term basis in order to obtain a stable planning horizon with less uncertainty from year to year (6).’ The proposed strategy for achieving this goal had four elements:

1.

Concession power is sold to the highest bidder on long-term contracts with a fixed return, however with adjustment clauses that give additional returns if the prices are substantially higher than the projected prices in the contract period;

| 2. | Concession power is sold under different contracts of different lengths to diversify risk; |
| --- | --- |

2.

Concession power is sold under different contracts of different lengths to diversify risk;

| 3. | The mayor is granted power of attorney to enter into agreements according to the strategy decided by the Municipal Council; and |
| --- | --- |

3.

The mayor is granted power of attorney to enter into agreements according to the strategy decided by the Municipal Council; and

| 4. | Profits from the sale of the concession power is deposited into a fund to be dispersed according to decisions by the Municipal Council. |
| --- | --- |

4.

Profits from the sale of the concession power is deposited into a fund to be dispersed according to decisions by the Municipal Council.

| (21) | The strategy proposal was discussed on 25 November 1999 as Municipal Council Case 99/52 (‘Strategy for handling of concession power’). |
| --- | --- |

(21)

The strategy proposal was discussed on 25 November 1999 as Municipal Council Case 99/52 (‘Strategy for handling of concession power’).

| (22) | The Municipal Council confirmed the recommendation of the Executive Committee with one adjustment, suggested by the mayor and confirmed by way of an amendment to the strategy: instead of the mayor being explicitly ‘granted power of attorney to enter into agreements according to the strategy decided by the Municipal Council’, the final decision stated that ‘as a first step in executing this strategy, NEAS is invited to discuss their interest in the matter as outlined in their letter to the municipality dated 9 November (7).’ |
| --- | --- |

(22)

The Municipal Council confirmed the recommendation of the Executive Committee with one adjustment, suggested by the mayor and confirmed by way of an amendment to the strategy: instead of the mayor being explicitly ‘granted power of attorney to enter into agreements according to the strategy decided by the Municipal Council’, the final decision stated that ‘as a first step in executing this strategy, NEAS is invited to discuss their interest in the matter as outlined in their letter to the municipality dated 9 November (7).’

| (23) | The letter from NEAS dated 9 November questioned the proposed strategy of selling the concession power under different contracts of different lengths to spread risk. Instead, NEAS suggested one long-term contract (‘for example 50 years’ (8)) and was open to including a price adjustment clause in the contract with Narvik Municipality. |
| --- | --- |

(23)

The letter from NEAS dated 9 November questioned the proposed strategy of selling the concession power under different contracts of different lengths to spread risk. Instead, NEAS suggested one long-term contract (‘for example 50 years’ (8)) and was open to including a price adjustment clause in the contract with Narvik Municipality.

| (24) | According to the documentation provided by the Norwegian authorities, NEAS had also proposed this type of contract earlier in the process. In a letter dated 15 April 1999, NEAS had approached the municipality stating its interest in entering into a long-term contract regarding the concession power, primarily through a purchase with an upfront lump sum payment, or alternatively as a long-term lease — suggested initially at 60 years — with annual payments to Narvik Municipality (9). |
| --- | --- |

(24)

According to the documentation provided by the Norwegian authorities, NEAS had also proposed this type of contract earlier in the process. In a letter dated 15 April 1999, NEAS had approached the municipality stating its interest in entering into a long-term contract regarding the concession power, primarily through a purchase with an upfront lump sum payment, or alternatively as a long-term lease — suggested initially at 60 years — with annual payments to Narvik Municipality (9).

| (25) | Aside from the issue of the concession power, there were also discussions about NEAS’ future role in the market, and the municipality’s role as the owner of NEAS (10). |
| --- | --- |

(25)

Aside from the issue of the concession power, there were also discussions about NEAS’ future role in the market, and the municipality’s role as the owner of NEAS (10).

| (26) | According to the Norwegian authorities, NEAS was at the time observing extensive regional consolidation amongst power companies and the entry of national/international operators into local markets. NEAS needed to strengthen its equity base in order to acquire shares in other electricity companies, particularly Nordkraft AS. NEAS had also signed letters of intent with Hålogaland Kraft AS and Vesterålskraft AS, two local power companies, to form a regional production company and a regional energy transportation company. These changes were planned to take effect as of 1 January 2001. In order for NEAS to be able to complete these transactions with a combination of equity and borrowed capital, Narvik Municipality — NEAS’ sole owner — was expected to inject additional equity into NEAS. |
| --- | --- |

(26)

According to the Norwegian authorities, NEAS was at the time observing extensive regional consolidation amongst power companies and the entry of national/international operators into local markets. NEAS needed to strengthen its equity base in order to acquire shares in other electricity companies, particularly Nordkraft AS. NEAS had also signed letters of intent with Hålogaland Kraft AS and Vesterålskraft AS, two local power companies, to form a regional production company and a regional energy transportation company. These changes were planned to take effect as of 1 January 2001. In order for NEAS to be able to complete these transactions with a combination of equity and borrowed capital, Narvik Municipality — NEAS’ sole owner — was expected to inject additional equity into NEAS.

| (27) | On 16 December 1999, the Municipal Council discussed Case 99/65 (‘Sale of equity positions’). |
| --- | --- |

(27)

On 16 December 1999, the Municipal Council discussed Case 99/65 (‘Sale of equity positions’).

| (28) | In this meeting, the Municipal Council assessed both its ownership position in NEAS and the above-mentioned capital needs of NEAS. It was decided that the municipality’s ownership stake in NEAS, the capital needs of NEAS and the handling of concession power, should be assessed jointly by a negotiation team consisting of the mayor, the deputy mayor, the leader of the opposition, as well as the director, the deputy director and the head of procurement of the municipal administration (‘the negotiation team’). The negotiation team was given the responsibility of implementing the decisions in Cases 99/52 and 99/65, and to make a recommendation to the Executive Committee. |
| --- | --- |

(28)

In this meeting, the Municipal Council assessed both its ownership position in NEAS and the above-mentioned capital needs of NEAS. It was decided that the municipality’s ownership stake in NEAS, the capital needs of NEAS and the handling of concession power, should be assessed jointly by a negotiation team consisting of the mayor, the deputy mayor, the leader of the opposition, as well as the director, the deputy director and the head of procurement of the municipal administration (‘the negotiation team’). The negotiation team was given the responsibility of implementing the decisions in Cases 99/52 and 99/65, and to make a recommendation to the Executive Committee.

| (29) | During the winter and spring of 2000, both the municipality and NEAS sought external advice concerning the valuation of the concession power, the implications of the municipality injecting capital into NEAS, as well as the municipality reducing its ownership position in NEAS. |
| --- | --- |

(29)

During the winter and spring of 2000, both the municipality and NEAS sought external advice concerning the valuation of the concession power, the implications of the municipality injecting capital into NEAS, as well as the municipality reducing its ownership position in NEAS.

| (30) | NEAS engaged Arthur Andersen (‘AA’) to make an assessment of the value of the concession power. AA’s report was delivered on 20 May 1999. It estimated a net present value (‘NPV’) of the concession power transferred for 50 years to be in the range of NOK 71,4-117,4 million with a base case value of NOK 87,7 million (11). |
| --- | --- |

(30)

NEAS engaged Arthur Andersen (‘AA’) to make an assessment of the value of the concession power. AA’s report was delivered on 20 May 1999. It estimated a net present value (‘NPV’) of the concession power transferred for 50 years to be in the range of NOK 71,4-117,4 million with a base case value of NOK 87,7 million (11).

| (31) | NEAS also commissioned a value assessment from Deloitte & Touche (‘DT’). In its report dated 3 May 2000, DT estimated the NPV of the concession power, again for 50 years, to be approximately NOK 110-130 million (12). |
| --- | --- |

(31)

NEAS also commissioned a value assessment from Deloitte & Touche (‘DT’). In its report dated 3 May 2000, DT estimated the NPV of the concession power, again for 50 years, to be approximately NOK 110-130 million (12).

| (32) | Narvik Municipality, on the other hand, initially asked Danske Securities (‘DS’) to assess whether Narvik Municipality should transfer its concession power to NEAS as a part of a restructuring process in NEAS, or if Narvik Municipality should sell the power independently. DS concluded, in a report dated 14 February 2000, that there were no economic or strategic reasons for transferring the concession power to NEAS. DS also — ‘on its own initiative’ (13) — made a value assessment of a 50-year contract, and concluded that such a contract had a value in the range of NOK 80-145 million. |
| --- | --- |

(32)

Narvik Municipality, on the other hand, initially asked Danske Securities (‘DS’) to assess whether Narvik Municipality should transfer its concession power to NEAS as a part of a restructuring process in NEAS, or if Narvik Municipality should sell the power independently. DS concluded, in a report dated 14 February 2000, that there were no economic or strategic reasons for transferring the concession power to NEAS. DS also — ‘on its own initiative’ (13) — made a value assessment of a 50-year contract, and concluded that such a contract had a value in the range of NOK 80-145 million.

| (33) | DS was subsequently commissioned to perform a second assessment of the value of the concession power. In order to do so, it contacted three market participants — Statkraft SF, CBF Kraftmegling AS, and Norwegian Energy Brokers AS — and asked how they would value a 50-year concession power contract. Based on the responses, DS concluded, in a report dated 23 February 2000, that the NPV of the concession power was in the range of NOK 100-140 million (14). |
| --- | --- |

(33)

DS was subsequently commissioned to perform a second assessment of the value of the concession power. In order to do so, it contacted three market participants — Statkraft SF, CBF Kraftmegling AS, and Norwegian Energy Brokers AS — and asked how they would value a 50-year concession power contract. Based on the responses, DS concluded, in a report dated 23 February 2000, that the NPV of the concession power was in the range of NOK 100-140 million (14).

| (34) | In addition to external advice, there were also internal assessments made by the head of procurement at the municipality. |
| --- | --- |

(34)

In addition to external advice, there were also internal assessments made by the head of procurement at the municipality.

| (35) | In the first assessment presented to the Executive Committee in October 1999, he concluded that the overall risk for the municipality was high for long-term contracts defined as contracts between 10 and 40 years (15). |
| --- | --- |

(35)

In the first assessment presented to the Executive Committee in October 1999, he concluded that the overall risk for the municipality was high for long-term contracts defined as contracts between 10 and 40 years (15).

| (36) | In his second assessment, presented to the negotiation team on 16 March 2000, various options for handling the concession power were discussed. By this time, however, the negotiation team had narrowed the scope of his mandate (16). |
| --- | --- |

(36)

In his second assessment, presented to the negotiation team on 16 March 2000, various options for handling the concession power were discussed. By this time, however, the negotiation team had narrowed the scope of his mandate (16).

| (37) | Notwithstanding this, in his second assessment, the head of procurement continued to focus on the importance of the length of the contract. His assessment of the marginal value of the entitlement to concession power over time was that ‘... to enter into a very long contract such as 50 years gives very little additional value for us as sellers compared to a shorter contract (for example 20 years with NOK 83 million) (17).’ After internal discussions regarding the advantages and disadvantages of a long-term contract, the negotiation team made its recommendation to the Municipal Council: it recommended a contract with a duration of 50,5 years as appropriate to reduce the municipality’s risk and to provide a long-term planning horizon. |
| --- | --- |

(37)

Notwithstanding this, in his second assessment, the head of procurement continued to focus on the importance of the length of the contract. His assessment of the marginal value of the entitlement to concession power over time was that ‘... to enter into a very long contract such as 50 years gives very little additional value for us as sellers compared to a shorter contract (for example 20 years with NOK 83 million) (17).’ After internal discussions regarding the advantages and disadvantages of a long-term contract, the negotiation team made its recommendation to the Municipal Council: it recommended a contract with a duration of 50,5 years as appropriate to reduce the municipality’s risk and to provide a long-term planning horizon.

| (38) | On 22 May 2000, the Municipal Council decided that the municipality should sell its entitlement to concession power to NEAS for 50,5 years and reduce its ownership in NEAS by as much as 49 percent by the end of 2000 (18). From the information presented by the Norwegian Authorities, the above-mentioned independent expert reports were referred to in the memorandum distributed to the council members prior to taking the decision, but copies of the reports appear not to have been distributed (19). |
| --- | --- |

(38)

On 22 May 2000, the Municipal Council decided that the municipality should sell its entitlement to concession power to NEAS for 50,5 years and reduce its ownership in NEAS by as much as 49 percent by the end of 2000 (18). From the information presented by the Norwegian Authorities, the above-mentioned independent expert reports were referred to in the memorandum distributed to the council members prior to taking the decision, but copies of the reports appear not to have been distributed (19).

| (39) | The contract was entered into on 16 October 2000. The municipality sold its entitlement to annual concession power to NEAS for 50,5 years for the price of NOK 126 million with all attached rights and obligations (20). No price adjustment mechanism was included in the contract, and the price was to be paid as one upfront lump sum. |
| --- | --- |

(39)

The contract was entered into on 16 October 2000. The municipality sold its entitlement to annual concession power to NEAS for 50,5 years for the price of NOK 126 million with all attached rights and obligations (20). No price adjustment mechanism was included in the contract, and the price was to be paid as one upfront lump sum.

| (40) | By a supplementary agreement dated 29 November 2000, the parties agreed that NOK 60 million would be paid to the municipality in cash, whereas the remaining NOK 66 million was to be injected into NEAS (at the time 100 % owned by the Municipality) as an equity contribution in kind. |
| --- | --- |

(40)

By a supplementary agreement dated 29 November 2000, the parties agreed that NOK 60 million would be paid to the municipality in cash, whereas the remaining NOK 66 million was to be injected into NEAS (at the time 100 % owned by the Municipality) as an equity contribution in kind.

| (41) | In 2001, the municipality reduced its ownership in NEAS to 50,01 per cent. |
| --- | --- |

(41)

In 2001, the municipality reduced its ownership in NEAS to 50,01 per cent.

3.3.   
  Comments by the Norwegian authorities

| (42) | The Norwegian Authorities are of the opinion that the contract with NEAS was concluded at market terms and that only the final arrangement regarding how the consideration was to be structured, as reflected in supplementary agreement of 29 November 2000, was influenced by the municipality’s ownership interest in NEAS. The Norwegian Authorities point out that according to the decision of the Municipal Council dated 25 November 1999, it was an absolute precondition for the conclusion of any agreement with NEAS that the power would be sold on market terms (21). |
| --- | --- |

(42)

The Norwegian Authorities are of the opinion that the contract with NEAS was concluded at market terms and that only the final arrangement regarding how the consideration was to be structured, as reflected in supplementary agreement of 29 November 2000, was influenced by the municipality’s ownership interest in NEAS. The Norwegian Authorities point out that according to the decision of the Municipal Council dated 25 November 1999, it was an absolute precondition for the conclusion of any agreement with NEAS that the power would be sold on market terms (21).

| (43) | Since there was considerable uncertainty associated with price developments on both the revenue and cost side, and since there was also certain political uncertainty associated with the concession power regime in general, a long-term contract was deemed to offer the best stability in relation to future revenues. |
| --- | --- |

(43)

Since there was considerable uncertainty associated with price developments on both the revenue and cost side, and since there was also certain political uncertainty associated with the concession power regime in general, a long-term contract was deemed to offer the best stability in relation to future revenues.

| (44) | The Norwegian Authorities further argue that it was appropriate for no price adjustment clause to be included, since the purchase price was paid as one lump sum, and not on an ongoing basis. |
| --- | --- |

(44)

The Norwegian Authorities further argue that it was appropriate for no price adjustment clause to be included, since the purchase price was paid as one lump sum, and not on an ongoing basis.

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid

| (45) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(45)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (46) | In the following, the Authority will assess the likelihood of whether the municipality has granted State aid to NEAS in connection with the sale of its entitlement to 128 GWh of annual concession power for a period of 50,5 years and at the price of NOK 126 million. |
| --- | --- |

(46)

In the following, the Authority will assess the likelihood of whether the municipality has granted State aid to NEAS in connection with the sale of its entitlement to 128 GWh of annual concession power for a period of 50,5 years and at the price of NOK 126 million.

1.1.   
  Economic advantage

| (47) | When governments make financial transactions and investments, the European Court of Justice has stated that in order to confirm whether a State measure constitutes aid, it is necessary to establish whether the recipient undertaking receives an economic advantage, which it would not have obtained under normal market conditions (22). In order to assess the presence of an economic advantage, the Commission has developed the principle of a (hypothetical) market economy investor (23). |
| --- | --- |

(47)

When governments make financial transactions and investments, the European Court of Justice has stated that in order to confirm whether a State measure constitutes aid, it is necessary to establish whether the recipient undertaking receives an economic advantage, which it would not have obtained under normal market conditions (22). In order to assess the presence of an economic advantage, the Commission has developed the principle of a (hypothetical) market economy investor (23).

| (48) | If the transaction in question was carried out in accordance with the market economy investor principle, i.e., if the municipality sold the entitlement to concession power for its market value, and the price and terms of the transaction would have been acceptable for a prudent private investor operating in a market economy, the transaction would not confer an economic advantage on NEAS and thus not involve the grant of State aid. On the contrary, State aid could be involved if the transaction was not carried out at market price. |
| --- | --- |

(48)

If the transaction in question was carried out in accordance with the market economy investor principle, i.e., if the municipality sold the entitlement to concession power for its market value, and the price and terms of the transaction would have been acceptable for a prudent private investor operating in a market economy, the transaction would not confer an economic advantage on NEAS and thus not involve the grant of State aid. On the contrary, State aid could be involved if the transaction was not carried out at market price.

| (49) | In making this assessment, the Authority cannot replace the municipality’s commercial judgement with its own, which implies that the municipality, as the owner of the concession power right, must enjoy a wide margin of discretion. However, while the Authority fully recognises the right for public authorities to operate in the market on commercial terms, it should be assessed whether a similar agreement would have been concluded by a private market investor. |
| --- | --- |

(49)

In making this assessment, the Authority cannot replace the municipality’s commercial judgement with its own, which implies that the municipality, as the owner of the concession power right, must enjoy a wide margin of discretion. However, while the Authority fully recognises the right for public authorities to operate in the market on commercial terms, it should be assessed whether a similar agreement would have been concluded by a private market investor.

| (50) | An assessment of the price and terms of the contract between the municipality and NEAS should be based on the information available to the municipality at the time of the conclusion of the contract. Generally, an informed ex ante assessment would be sufficient to exclude the presence of State aid, even if the assumptions used in the assessment prove to be wrong with hindsight. |
| --- | --- |

(50)

An assessment of the price and terms of the contract between the municipality and NEAS should be based on the information available to the municipality at the time of the conclusion of the contract. Generally, an informed ex ante assessment would be sufficient to exclude the presence of State aid, even if the assumptions used in the assessment prove to be wrong with hindsight.

| (51) | In the following, the Authority will therefore assess whether a private investor would have entered into a contract to sell the entitlement to 128 GWh of concession power, every year for 50,5 years, for one upfront lump sum payment of NOK 126 million, and without a competitive tender procedure and without including any price adjustment clauses in the contract. |
| --- | --- |

(51)

In the following, the Authority will therefore assess whether a private investor would have entered into a contract to sell the entitlement to 128 GWh of concession power, every year for 50,5 years, for one upfront lump sum payment of NOK 126 million, and without a competitive tender procedure and without including any price adjustment clauses in the contract.

| (52) | Throughout the preliminary assessment, the Authority will be mindful of the context in which the transaction was entered into. From the information provided by the Norwegian Authorities, the Authority understands that at the time the contract was entered into the municipality was in a situation where it needed both access to liquidity (in order to meet its loan obligations), as well as capital to inject into NEAS. |
| --- | --- |

(52)

Throughout the preliminary assessment, the Authority will be mindful of the context in which the transaction was entered into. From the information provided by the Norwegian Authorities, the Authority understands that at the time the contract was entered into the municipality was in a situation where it needed both access to liquidity (in order to meet its loan obligations), as well as capital to inject into NEAS.

1.1.1.   Contract for the sale of the municipality’s entitlement to annual concession power to NEAS

| (53) | As described in section 3.1 of Part I above, the concession power regime gives the municipality the right to purchase 128 GWh of concession power annually, at a price determined by the Ministry of Energy and Petroleum. This price is meant to reflect the long-term costs of a representative power plant, and is presumed in the long run to be lower than the average market prices. |
| --- | --- |

(53)

As described in section 3.1 of Part I above, the concession power regime gives the municipality the right to purchase 128 GWh of concession power annually, at a price determined by the Ministry of Energy and Petroleum. This price is meant to reflect the long-term costs of a representative power plant, and is presumed in the long run to be lower than the average market prices.

| (54) | Municipalities may dispose of this concession power as they see fit, including using it for its own needs or selling the electricity in the market. Furthermore, the municipality can choose to sell the electricity in the spot market (24), or on the basis of short- or longer-term contracts. If the municipality decides to sell the electricity on short- or longer-term contracts it is necessary, in order to exclude State aid, to sell the electricity at market terms. |
| --- | --- |

(54)

Municipalities may dispose of this concession power as they see fit, including using it for its own needs or selling the electricity in the market. Furthermore, the municipality can choose to sell the electricity in the spot market (24), or on the basis of short- or longer-term contracts. If the municipality decides to sell the electricity on short- or longer-term contracts it is necessary, in order to exclude State aid, to sell the electricity at market terms.

| (55) | A point of departure would therefore be to identify any possible market prices (‘benchmark prices’) to which the contract in question could have been compared. Any benchmark price should, ideally, be based on contracts of similar type and duration (25). In this regard, the Authority observes that financial derivatives contracts (26) for the Nordic power markets, as offered by NASDAQ OMX Commodities Europe, are limited to a maximum duration of six years (27). |
| --- | --- |

(55)

A point of departure would therefore be to identify any possible market prices (‘benchmark prices’) to which the contract in question could have been compared. Any benchmark price should, ideally, be based on contracts of similar type and duration (25). In this regard, the Authority observes that financial derivatives contracts (26) for the Nordic power markets, as offered by NASDAQ OMX Commodities Europe, are limited to a maximum duration of six years (27).

| (56) | Reference can also be made to long-term power contracts entered into between electricity companies and energy intensive companies. These contracts are different from financial contracts and thus are not immediately comparable, but it is important to note that the duration of these contracts normally does not exceed 25-30 years, and they usually include price adjustment mechanisms. |
| --- | --- |

(56)

Reference can also be made to long-term power contracts entered into between electricity companies and energy intensive companies. These contracts are different from financial contracts and thus are not immediately comparable, but it is important to note that the duration of these contracts normally does not exceed 25-30 years, and they usually include price adjustment mechanisms.

| (57) | It is not clear from the information provided by the Norwegian authorities whether or not there is a market — and thus benchmark prices — for contracts of similar type and duration as the contract in the present case. If there are no benchmark prices, and thus no well-functioning market for contracts of comparable type and duration, this may be an indication that buyers and/or sellers of concession power find the risk of entering into contracts of this duration too high. However, the long duration of the contract is in itself insufficient to establish that the transaction was not in line with the market economy investor principle. |
| --- | --- |

(57)

It is not clear from the information provided by the Norwegian authorities whether or not there is a market — and thus benchmark prices — for contracts of similar type and duration as the contract in the present case. If there are no benchmark prices, and thus no well-functioning market for contracts of comparable type and duration, this may be an indication that buyers and/or sellers of concession power find the risk of entering into contracts of this duration too high. However, the long duration of the contract is in itself insufficient to establish that the transaction was not in line with the market economy investor principle.

| (58) | Therefore, the Authority must assess the risks and uncertainties involved in the contract in the present case, and ask whether or not these risks have been assessed by the municipality in a manner presumed acceptable to a market investor. In order to do so, it is appropriate to assess at least two sources of uncertainty/risk that affect the market price of the concession power entitlements: regulatory risks and market risks. |
| --- | --- |

(58)

Therefore, the Authority must assess the risks and uncertainties involved in the contract in the present case, and ask whether or not these risks have been assessed by the municipality in a manner presumed acceptable to a market investor. In order to do so, it is appropriate to assess at least two sources of uncertainty/risk that affect the market price of the concession power entitlements: regulatory risks and market risks.

1.1.1.1.   Regulatory risks

| (59) | According to information provided by the Norwegian authorities, the majority of the municipality’s concession power entitlements are due for assessment in 2019. A priori, it is not possible for the Authority to determine what, if any, changes may be made to the regime. However, it is evident that any changes that are made to the entitlements — such as increasing or decreasing the volume of the municipality’s concession power entitlements, changing how the concession power price is calculated or changing the structure of the right to concession power — may affect the market price of concession power entitlements. |
| --- | --- |

(59)

According to information provided by the Norwegian authorities, the majority of the municipality’s concession power entitlements are due for assessment in 2019. A priori, it is not possible for the Authority to determine what, if any, changes may be made to the regime. However, it is evident that any changes that are made to the entitlements — such as increasing or decreasing the volume of the municipality’s concession power entitlements, changing how the concession power price is calculated or changing the structure of the right to concession power — may affect the market price of concession power entitlements.

| (60) | This regulatory risk was identified by two external advisors consulted in the process leading up to the signing of the contract. The municipality instructed law firm Hjort DA (‘Hjort’) to assess inter alia the tax implications of selling the concession power entitlements. Hjort suggested that 50-year contracts are highly unusual, even for the energy sector, and argued that ‘there is therefore reason to be critical about the value judgments that are/will be made, will be able to capture the long period as is suggested (28).’ Hjort also stated that the actual volume of the concession power entitlement may change over time, and pointed to the regulatory risk involved in the review of the concessions. |
| --- | --- |

(60)

This regulatory risk was identified by two external advisors consulted in the process leading up to the signing of the contract. The municipality instructed law firm Hjort DA (‘Hjort’) to assess inter alia the tax implications of selling the concession power entitlements. Hjort suggested that 50-year contracts are highly unusual, even for the energy sector, and argued that ‘there is therefore reason to be critical about the value judgments that are/will be made, will be able to capture the long period as is suggested (28).’ Hjort also stated that the actual volume of the concession power entitlement may change over time, and pointed to the regulatory risk involved in the review of the concessions.

| (61) | The same risks were also reflected in a report from Danske Securities AS (‘DS’), which was commissioned by the municipality to perform a value assessment of the concession power entitlements (the second assessment referred to in section 3.2 of Part I above). DS asked three market participants to put a value on a 50-year concession power contract. It follows from the report that questions could be raised whether Statkraft SF would enter into an agreement longer than until 2019, when the majority of the municipality’s concession power entitlements were due for assessment, because of the risk inherent in this process (29). |
| --- | --- |

(61)

The same risks were also reflected in a report from Danske Securities AS (‘DS’), which was commissioned by the municipality to perform a value assessment of the concession power entitlements (the second assessment referred to in section 3.2 of Part I above). DS asked three market participants to put a value on a 50-year concession power contract. It follows from the report that questions could be raised whether Statkraft SF would enter into an agreement longer than until 2019, when the majority of the municipality’s concession power entitlements were due for assessment, because of the risk inherent in this process (29).

| (62) | Given that 60 per cent of the contract period in the present case is beyond 2019, the market price of a long-term contract such as the one between the municipality and NEAS is exposed to regulatory risk. It is the Authority’s preliminary view that the effects of this risk are ambiguous, ultimately depending on whether or not the changes may be favourable to the beneficiaries of the concession power entitlements. |
| --- | --- |

(62)

Given that 60 per cent of the contract period in the present case is beyond 2019, the market price of a long-term contract such as the one between the municipality and NEAS is exposed to regulatory risk. It is the Authority’s preliminary view that the effects of this risk are ambiguous, ultimately depending on whether or not the changes may be favourable to the beneficiaries of the concession power entitlements.

1.1.1.2.   Market risks

| (63) | In order to establish a market value of an entitlement to 128 GWh of annual concession power, with revenue and costs occurring 50 years into the future, a market investor would normally apply a discounted cash flow analysis (‘DCF’) method. This method projects future cash flows (revenues and costs) and discounts them, using a weighted average cost of capital (‘WACC’) as a discount factor, to arrive at a net present value (‘NPV’) of the future cash flows. Under normal circumstances, this NPV would reflect the market price of the underlying asset. |
| --- | --- |

(63)

In order to establish a market value of an entitlement to 128 GWh of annual concession power, with revenue and costs occurring 50 years into the future, a market investor would normally apply a discounted cash flow analysis (‘DCF’) method. This method projects future cash flows (revenues and costs) and discounts them, using a weighted average cost of capital (‘WACC’) as a discount factor, to arrive at a net present value (‘NPV’) of the future cash flows. Under normal circumstances, this NPV would reflect the market price of the underlying asset.

| (64) | In the current case, there are in particular five variables that affect the NPV of the concession power entitlement: (i) the annual concession power cost, (ii) the cost of feeding electricity into the grid, (iii) the total volume of concession power, (iv) the market price of electricity, and (v) the discount factor. |
| --- | --- |

(64)

In the current case, there are in particular five variables that affect the NPV of the concession power entitlement: (i) the annual concession power cost, (ii) the cost of feeding electricity into the grid, (iii) the total volume of concession power, (iv) the market price of electricity, and (v) the discount factor.

| (65) | The first three variables — the annual concession power cost, the cost of feeding electricity into the grid and the total volume of concession power — are all exposed to the regulatory risk described above. |
| --- | --- |

(65)

The first three variables — the annual concession power cost, the cost of feeding electricity into the grid and the total volume of concession power — are all exposed to the regulatory risk described above.

| (66) | As regards the first variable (the price of the concession power), it appears from the information provided by the Norwegian authorities that this price is reasonably predictable. It is assumed that there will be limited, if any, real increases in the concession power price over the duration of the contract (30). |
| --- | --- |

(66)

As regards the first variable (the price of the concession power), it appears from the information provided by the Norwegian authorities that this price is reasonably predictable. It is assumed that there will be limited, if any, real increases in the concession power price over the duration of the contract (30).

| (67) | Concerning the second variable (the cost of feeding the electricity into the grid), it is the Authority’s understanding that this cost has been relatively constant over time and is predicted to remain steady in real terms over time. In addition, this cost amounts to approximately NOK 0,02 per KWh, and is thus of lesser importance relative to the other variables when calculating the net present value. |
| --- | --- |

(67)

Concerning the second variable (the cost of feeding the electricity into the grid), it is the Authority’s understanding that this cost has been relatively constant over time and is predicted to remain steady in real terms over time. In addition, this cost amounts to approximately NOK 0,02 per KWh, and is thus of lesser importance relative to the other variables when calculating the net present value.

| (68) | As for the third variable (the total volume of concession power available to the municipality), the municipality anticipates a continued right to 128 GWh annually for the foreseeable future, and a constant amount of electricity is also assumed in the valuation models developed by the external advisors. Concerning the volume of electricity, however, the Authority raises two specific questions:






  (i) | whether the contract in question was entered into on the basis of valuations of 128 GWh or 116 GWh (the latter being only the volume of concession power not generated by NEAS itself); and |
| --- | --- | --- |

(68)

As for the third variable (the total volume of concession power available to the municipality), the municipality anticipates a continued right to 128 GWh annually for the foreseeable future, and a constant amount of electricity is also assumed in the valuation models developed by the external advisors. Concerning the volume of electricity, however, the Authority raises two specific questions:

(i)

whether the contract in question was entered into on the basis of valuations of 128 GWh or 116 GWh (the latter being only the volume of concession power not generated by NEAS itself); and

| (ii) | what volume was contractually sold by the municipality to NEAS. |
| --- | --- |

(ii)

what volume was contractually sold by the municipality to NEAS.

| (69) | As regards the first question, both the AA report and the first DT value assessment used 116 GWh, being the concession power generated by electricity companies other than NEAS. The value assessment by DS also used 116 GWh, and they explicitly stated in their final report that:
  ‘... [w]e have assumed a volume of 116 GWh, though we cannot understand the reason why concession power delivered by NEAS itself should not be included in the calculations (31).’ |
| --- | --- |

(69)

As regards the first question, both the AA report and the first DT value assessment used 116 GWh, being the concession power generated by electricity companies other than NEAS. The value assessment by DS also used 116 GWh, and they explicitly stated in their final report that:

‘... [w]e have assumed a volume of 116 GWh, though we cannot understand the reason why concession power delivered by NEAS itself should not be included in the calculations (31).’

| (70) | To illustrate this point, on 4 October 2000 (and thus just prior to signing the contract), NEAS had the value of the concession power reassessed by DT. By this point, DT had concluded that the value of the contract was NOK 150-170 million and not 110-130 million, as stated earlier in May 2000 (32). It appears that this change was partly due to the minor adjustment of some of the assumptions used in the NPV calculation (amongst others the discount factor and the electricity prices), but it was also updated to reflect the value of 128 GWh of concession power and not 116 GWh. This second report was not disclosed to the municipality prior to it entering into the contract. |
| --- | --- |

(70)

To illustrate this point, on 4 October 2000 (and thus just prior to signing the contract), NEAS had the value of the concession power reassessed by DT. By this point, DT had concluded that the value of the contract was NOK 150-170 million and not 110-130 million, as stated earlier in May 2000 (32). It appears that this change was partly due to the minor adjustment of some of the assumptions used in the NPV calculation (amongst others the discount factor and the electricity prices), but it was also updated to reflect the value of 128 GWh of concession power and not 116 GWh. This second report was not disclosed to the municipality prior to it entering into the contract.

| (71) | If incorrect assumptions about the volume have been used when determining the price of the contract, approximately 12 GWh of concession power generated each year by NEAS appear to have been transferred to NEAS without any apparent remuneration to the municipality. An economic advantage could thus have been conferred upon NEAS. |
| --- | --- |

(71)

If incorrect assumptions about the volume have been used when determining the price of the contract, approximately 12 GWh of concession power generated each year by NEAS appear to have been transferred to NEAS without any apparent remuneration to the municipality. An economic advantage could thus have been conferred upon NEAS.

| (72) | As regards the second question, the Authority finds reason to point out an apparent uncertainty as regards how the risk of future changes in the volume of concession power would be handled between the contracting parties. |
| --- | --- |

(72)

As regards the second question, the Authority finds reason to point out an apparent uncertainty as regards how the risk of future changes in the volume of concession power would be handled between the contracting parties.

| (73) | Concession power is defined in the contract as the total volume of concession power to which the municipality is entitled from the three current concessionaires (Article 1) (33). This suggests that the risk of any changes in the volume is transferred to NEAS. However, it is stipulated in Article 2 that in total the concession power is 128 GWh annually, which leaves open the question of what happens if that volume of the concession power entitlement is increased or decreased in the future. |
| --- | --- |

(73)

Concession power is defined in the contract as the total volume of concession power to which the municipality is entitled from the three current concessionaires (Article 1) (33). This suggests that the risk of any changes in the volume is transferred to NEAS. However, it is stipulated in Article 2 that in total the concession power is 128 GWh annually, which leaves open the question of what happens if that volume of the concession power entitlement is increased or decreased in the future.

| (74) | The two remaining variables — i.e. the market price of electricity and the discount factor — greatly impact the net present value of the concession power entitlement. These two variables were identified by DT as the factors to which the value estimates of the entitlement were especially sensitive to marginal adjustments. |
| --- | --- |

(74)

The two remaining variables — i.e. the market price of electricity and the discount factor — greatly impact the net present value of the concession power entitlement. These two variables were identified by DT as the factors to which the value estimates of the entitlement were especially sensitive to marginal adjustments.

| (75) | The fourth variable (the market price of electricity) is considered to be highly volatile, resulting in uncertainty about future price developments, in particular over time. This is reflected in the fact that the expert reports referred to above only project future electricity prices approximately 10 years forward, beyond which electricity prices are assumed constant in real terms (34). This uncertainty of future electricity prices is, as mentioned previously, also reflected in the fact that financial contracts on the Nordic power markets are limited to a maximum duration of six years. |
| --- | --- |

(75)

The fourth variable (the market price of electricity) is considered to be highly volatile, resulting in uncertainty about future price developments, in particular over time. This is reflected in the fact that the expert reports referred to above only project future electricity prices approximately 10 years forward, beyond which electricity prices are assumed constant in real terms (34). This uncertainty of future electricity prices is, as mentioned previously, also reflected in the fact that financial contracts on the Nordic power markets are limited to a maximum duration of six years.

| (76) | The fifth variable (the discount rate) used in the present value calculations is the weighted average cost of capital, which is meant to capture the riskiness of the cash flows. The discount rate reflects both the time value of money (investors normally have a time preference and would rather have cash up front than having to wait, therefore they must be compensated for this delay), as well as a risk premium. Moreover, and similarly to the fourth variable (the market price of electricity), it may be difficult to accurately predict, for example, inflation and interest rates 50 years into the future (35). |
| --- | --- |

(76)

The fifth variable (the discount rate) used in the present value calculations is the weighted average cost of capital, which is meant to capture the riskiness of the cash flows. The discount rate reflects both the time value of money (investors normally have a time preference and would rather have cash up front than having to wait, therefore they must be compensated for this delay), as well as a risk premium. Moreover, and similarly to the fourth variable (the market price of electricity), it may be difficult to accurately predict, for example, inflation and interest rates 50 years into the future (35).

| (77) | To illustrate the importance of the above variables in the valuation process, DT estimated that a one per cent increase in the return on capital requirement (WACC) would reduce the value of the concession power entitlement by NOK 22 million, while a one per cent reduction in the return on capital requirement would increase the value by NOK 29 million (36). The value was also very sensitive to changes in electricity spot prices: a NOK 0,01 change in real spot prices over a 10 year period relative to the estimated prices in the model would change the value by NOK 16 million (37). |
| --- | --- |

(77)

To illustrate the importance of the above variables in the valuation process, DT estimated that a one per cent increase in the return on capital requirement (WACC) would reduce the value of the concession power entitlement by NOK 22 million, while a one per cent reduction in the return on capital requirement would increase the value by NOK 29 million (36). The value was also very sensitive to changes in electricity spot prices: a NOK 0,01 change in real spot prices over a 10 year period relative to the estimated prices in the model would change the value by NOK 16 million (37).

| (78) | As a result, the value estimates by the external advisors ranged from approximately NOK 70 million to NOK 145 million (38). The relatively large range indicates uncertainty about the actual market value of the concession power entitlement over a period of 50 years. |
| --- | --- |

(78)

As a result, the value estimates by the external advisors ranged from approximately NOK 70 million to NOK 145 million (38). The relatively large range indicates uncertainty about the actual market value of the concession power entitlement over a period of 50 years.

1.1.1.3.   Competitive tender ex ante and/or price adjustment clauses ex post (‘safety valves’)

| (79) | In the absence of benchmark prices against which the contract in question could be compared, and in light of the uncertainty concerning key variables/assumptions in the valuation models used to assess the value of the concession power entitlement, the Authority questions whether a market investor would have taken further steps to establish the market value. |
| --- | --- |

(79)

In the absence of benchmark prices against which the contract in question could be compared, and in light of the uncertainty concerning key variables/assumptions in the valuation models used to assess the value of the concession power entitlement, the Authority questions whether a market investor would have taken further steps to establish the market value.

| (80) | One way to increase the likelihood that the municipality sold the concession power at market prices would have been to use a competitive and unconditional tender procedure. A competitive bidding process would have allowed the market value of the concession power entitlement to be determined ex ante. Moreover, if the municipality allowed interested parties to make bids without stipulating a fixed duration, this would more likely have revealed the true market price of the underlying assets over the lifetime of the asset, which may have revealed whether a 50-year contract was the optimal length in order to ‘maximize return on a long-term basis (39).’ |
| --- | --- |

(80)

One way to increase the likelihood that the municipality sold the concession power at market prices would have been to use a competitive and unconditional tender procedure. A competitive bidding process would have allowed the market value of the concession power entitlement to be determined ex ante. Moreover, if the municipality allowed interested parties to make bids without stipulating a fixed duration, this would more likely have revealed the true market price of the underlying assets over the lifetime of the asset, which may have revealed whether a 50-year contract was the optimal length in order to ‘maximize return on a long-term basis (39).’

| (81) | The Authority has, in that regard, taken note of the decision by the Municipal Council of 25 November 1999, in which a competitive tender procedure was expected to be part of the strategy when selling the concession power rights:
  ‘Concession power is sold to the highest bidder on long-term contracts with a fixed return ... Concession power is sold under different contracts with different length to diversify risk.’ (underlining by the Authority) |
| --- | --- |

(81)

The Authority has, in that regard, taken note of the decision by the Municipal Council of 25 November 1999, in which a competitive tender procedure was expected to be part of the strategy when selling the concession power rights:

‘Concession power is sold to the highest bidder on long-term contracts with a fixed return ... Concession power is sold under different contracts with different length to diversify risk.’ (underlining by the Authority)

| (82) | If the municipality had sold the entitlement to the highest bidder, potentially to a company other than NEAS, it would seem that the municipality would subsequently still have capital available to inject into NEAS, which was part of the reason for selling it in the first place. |
| --- | --- |

(82)

If the municipality had sold the entitlement to the highest bidder, potentially to a company other than NEAS, it would seem that the municipality would subsequently still have capital available to inject into NEAS, which was part of the reason for selling it in the first place.

| (83) | In addition to using a competitive tender process, another way to safeguard that the transaction was carried out at market terms would have been to require some form of price adjustment clause in the contract ex-post, to provide for potential fluctuations in electricity prices resulting in them deviating significantly from the forecasted prices used in the valuation models. This would also have been in line with the decision of 25 November 1999, that was the foundation of the transaction, in which it was stated that:
  ‘Concession power is sold ... with adjustment clauses that gives additional returns if the prices are substantially higher than the projected prices in the contract period.’ (underlining by the Authority) |
| --- | --- |

(83)

In addition to using a competitive tender process, another way to safeguard that the transaction was carried out at market terms would have been to require some form of price adjustment clause in the contract ex-post, to provide for potential fluctuations in electricity prices resulting in them deviating significantly from the forecasted prices used in the valuation models. This would also have been in line with the decision of 25 November 1999, that was the foundation of the transaction, in which it was stated that:

‘Concession power is sold ... with adjustment clauses that gives additional returns if the prices are substantially higher than the projected prices in the contract period.’ (underlining by the Authority)

| (84) | Accordingly, it is the Authority’s preliminary view that the lack of competitive tender procedure and/or the insertion of price adjustment clauses in the contract entails that we cannot exclude that the transaction involved State aid. |
| --- | --- |

(84)

Accordingly, it is the Authority’s preliminary view that the lack of competitive tender procedure and/or the insertion of price adjustment clauses in the contract entails that we cannot exclude that the transaction involved State aid.

1.1.1.4.   Conclusion

| (85) | In light of the information provided by the Norwegian authorities, the Authority is in doubt whether the terms of the contract between the municipality and NEAS concerning the sale of the entitlement to annual concession power for 50,5 years for the sum of NOK 126 million can be considered in line with the market economy investor principle. Therefore, the Authority cannot rule out that an advantage was granted to NEAS as a result of this transaction. If the entitlement was sold for a price below its market value, an economic advantage was granted to NEAS. |
| --- | --- |

(85)

In light of the information provided by the Norwegian authorities, the Authority is in doubt whether the terms of the contract between the municipality and NEAS concerning the sale of the entitlement to annual concession power for 50,5 years for the sum of NOK 126 million can be considered in line with the market economy investor principle. Therefore, the Authority cannot rule out that an advantage was granted to NEAS as a result of this transaction. If the entitlement was sold for a price below its market value, an economic advantage was granted to NEAS.

1.2.   
  Presence of State resources

| (86) | The Authority understands that the price of NOK 126 million was paid by NEAS to the Municipality of Narvik by way of NOK 60 million paid to the municipality in cash, and NOK 66 million injected into NEAS (at the time 100 % owned by the Municipality) as an equity contribution in kind. |
| --- | --- |

(86)

The Authority understands that the price of NOK 126 million was paid by NEAS to the Municipality of Narvik by way of NOK 60 million paid to the municipality in cash, and NOK 66 million injected into NEAS (at the time 100 % owned by the Municipality) as an equity contribution in kind.

| (87) | If the price NEAS paid for the entitlement was lower than the actual market price of the asset, the difference would represent foregone revenue for the municipality. |
| --- | --- |

(87)

If the price NEAS paid for the entitlement was lower than the actual market price of the asset, the difference would represent foregone revenue for the municipality.

1.3.   
  Favouring certain undertakings or the production of certain goods

| (88) | A selective economic advantage is considered to exist when it is found that a measure does not apply generally to all the undertakings in an EEA State (40). In the present case, the aid measure appears to be selective in that it favours NEAS in comparison to other undertakings as only NEAS signed the contract with the municipality. The contract was the result of individual negotiations between the municipality and NEAS. |
| --- | --- |

(88)

A selective economic advantage is considered to exist when it is found that a measure does not apply generally to all the undertakings in an EEA State (40). In the present case, the aid measure appears to be selective in that it favours NEAS in comparison to other undertakings as only NEAS signed the contract with the municipality. The contract was the result of individual negotiations between the municipality and NEAS.

1.4.   
  Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (89) | The measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties of the EEA Agreement in order to be State aid. |
| --- | --- |

(89)

The measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties of the EEA Agreement in order to be State aid.

| (90) | A support measure granted by the State would strengthen the position of NEAS vis-à-vis other undertakings that are competitors active in the same business areas of production and sale of electricity. Any grant of aid strengthens the position of the beneficiary vis-à-vis its competitors and accordingly distorts competition within the meaning of Article 61(1) EEA. To the extent that the company is active in areas subject to intra-EEA trade, the requirements of Article 61(1) EEA for a measure to constitute State aid are fulfilled. |
| --- | --- |

(90)

A support measure granted by the State would strengthen the position of NEAS vis-à-vis other undertakings that are competitors active in the same business areas of production and sale of electricity. Any grant of aid strengthens the position of the beneficiary vis-à-vis its competitors and accordingly distorts competition within the meaning of Article 61(1) EEA. To the extent that the company is active in areas subject to intra-EEA trade, the requirements of Article 61(1) EEA for a measure to constitute State aid are fulfilled.

| (91) | According to a report by the power exchange Nord Pool (41), by the year 2000 there was a well-functioning Nordic power market. An effect on trade between the Contracting Parties as a result of the aid measure cannot, therefore, be excluded. |
| --- | --- |

(91)

According to a report by the power exchange Nord Pool (41), by the year 2000 there was a well-functioning Nordic power market. An effect on trade between the Contracting Parties as a result of the aid measure cannot, therefore, be excluded.

2.   Procedural requirements

| (92) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’. |
| --- | --- |

(92)

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

| (93) | The Norwegian authorities did not notify the contract between the municipality of Narvik and NEAS to the Authority. Therefore, the Authority concludes that if the measure constitutes State aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA. |
| --- | --- |

(93)

The Norwegian authorities did not notify the contract between the municipality of Narvik and NEAS to the Authority. Therefore, the Authority concludes that if the measure constitutes State aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA.

3.   Compatibility of the aid

| (94) | Measures caught by Article 61(1) EEA are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) EEA. |
| --- | --- |

(94)

Measures caught by Article 61(1) EEA are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) EEA.

| (95) | Article 61(2) EEA is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Nor does Article 61(3)(a) or Article 61(3)(b) EEA apply to the present case. Furthermore, the aid does not appear to facilitate the development of certain economic activities or certain economic areas, further to Article 61(3)(c) EEA. |
| --- | --- |

(95)

Article 61(2) EEA is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Nor does Article 61(3)(a) or Article 61(3)(b) EEA apply to the present case. Furthermore, the aid does not appear to facilitate the development of certain economic activities or certain economic areas, further to Article 61(3)(c) EEA.

| (96) | The Authority has so far not received any information that would indicate that the sale of concession power to NEAS is compatible with Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority therefore doubts that the transaction under assessment can be justified under the State aid provisions of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(96)

The Authority has so far not received any information that would indicate that the sale of concession power to NEAS is compatible with Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority therefore doubts that the transaction under assessment can be justified under the State aid provisions of the EEA Agreement.

4.   Conclusion

| (97) | On the basis of the facts and assessment above, the Authority cannot exclude the possibility that the contract relating to the sale by Narvik municipality of its entitlement to annual concession power for 50,5 years to Narvik Energi AS, for the sum of NOK 126 million, constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that this measure can be regarded as complying with Article 61(2) or (3) of the EEA Agreement. The Authority thus doubts that the measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(97)

On the basis of the facts and assessment above, the Authority cannot exclude the possibility that the contract relating to the sale by Narvik municipality of its entitlement to annual concession power for 50,5 years to Narvik Energi AS, for the sum of NOK 126 million, constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that this measure can be regarded as complying with Article 61(2) or (3) of the EEA Agreement. The Authority thus doubts that the measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (98) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(98)

Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (99) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision. The Authority specifically asks the Norwegian Authorities to reply to the two questions raised in paragraphs 68 to 73 of this Decision. |
| --- | --- |

(99)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision. The Authority specifically asks the Norwegian Authorities to reply to the two questions raised in paragraphs 68 to 73 of this Decision.

| (100) | In light of the foregoing considerations, the Authority requests the Norwegian authorities, within one month of receipt of this Decision, to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to NEAS. |
| --- | --- |

(100)

In light of the foregoing considerations, the Authority requests the Norwegian authorities, within one month of receipt of this Decision, to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to NEAS.

| (101) | The Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(101)

The Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (102) | The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to the provisions of Protocol 3 SCA, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiary will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of law, |
| --- | --- |

(102)

The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to the provisions of Protocol 3 SCA, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiary will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure, provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, is initiated against Norway regarding the sale of Narvik municipality’s entitlement to annual concession power for 50,5 years to Narvik Energi AS, for the sum of NOK 126 million.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month of the notification of this Decision.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide, within one month of the notification of this Decision, all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English version of this Decision is authentic.

Done at Brussels, 14 December 2011.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

College Member

---

(1)  Decision 195/04/COL, 14.7.2004 published in OJ C 139, 25.5.2006, p. 57 and EEA Supplement No 26, 25.5.2006, p. 1 as amended by Decision 319/05/COL, 14.12.2005 published in OJ C 286, 23.11.2006, p. 9 and EEA Supplement No 57, 23.11.2006, p. 31.

1

(2)  Event No 532254, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 1: ‘Avtale mellom Narvik kommune og Narvik Energi AS om leie av konsesjonskraft for en periode av 50,5 år og om at konsesjonskraften anvendes som tinginnskudd ved aksjekapitalutvidelse i Narvik Energi AS.’

2

(3)  http://www.regjeringen.no/Upload/OED/Vedlegg/Lover%20og%20reglement/Act_No_16_of_14_-December_1917.pdf

3

(4)  http://www.regjeringen.no/Upload/OED/Vedlegg/Lover%20og%20reglement/Act_No_17%20of_14_-December_1917.pdf

4

(5)  According to the Norwegian Water Resources and Energy Directorate, this includes electric power for industry, agriculture and households, but not power for power intensive industries and wood conversion.

5

(6)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 13: ‘Narvik kommunens konsesjonskraft håndteres ut fra hva som gir størst mulig avkastning på lang sikt. Målet er samtidig å gi kommunen en mer stabil planleggingshorisont gjennom å redusere usikkerheten fra år til år.’

6

(7)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 6.

7

(8)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 12.

8

(9)  Event No 532249, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 7.

9

(10)  See footnote 8.

10

(11)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 1 onwards.

11

(12)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 38 onwards.

12

(13)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 28.

13

(14)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 16 onwards.

14

(15)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 14 onwards.

15

(16)  His mandate was narrowed to only assessing, inter alia, risk, time to settlement, tax implications and profit maximization for three scenarios (all involving Narvik Municipality transferring the concession power right to NEAS for a 50-year period and Narvik Municipality reducing its ownership stake in NEAS from 100 per cent to 51 per cent).

16

inter alia

(17)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 27.

17

(18)  See footnote 11.

18

(19)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 6.

19

(20)  Event No 532254, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 1 onwards.

20

(21)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 22.

21

(22)  Case C-39/94 SFEI v La Poste [2006] ECR I-3547, para. 60.

22

SFEI

La Poste

(23)  The market economy investor principle is described in more depth in the Authority’s guidelines for State aid to public enterprises in the manufacturing sector and public authorities holdings.

23

(24)  Spot market transactions through an electricity exchange are presumed not to include State aid because the market price is determined efficiently in a competitive market.

24

(25)  Namely, bilateral wholesale concession power contracts entered into prior to or around the same time.

25

(26)  Futures, forward, option and CfD.

26

(27)  http://www.nasdaqomxcommodities.com/about/

27

(28)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 32.

28

(29)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 17.

29

(30)  Price is only adjusted for expected inflation (CPI) To illustrate this point, in their valuation model DT adjusted the concession power price with 75 per cent of CPI over the life of the contract in their base case, and simulated results at 50 and 100 per cent of CPI respectively, to assess the sensitivity of the value assessment to changes in this assumption.

30

(31)  See footnote 13.

31

(32)  Event No 532253, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 1 onwards.

32

(33)  Statkraft SF, Nordkraft AS and NEAS.

33

(34)  Price only adjusted for expected inflation (CPI).

34

(35)  This is reflected in the fact that both SSB and the Norwegian Central Bank only make predictions on economic indicators such as inflation and interest rates approximately 5-10 years forward, see for example: http://www.norgesbank.no/pages/87289/Figurer_foredrag_reg_nett_11_11_2011.pdf

35

(36)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 41.

36

(37)  See footnote 32.

37

(38)  Excluding the last study by DT, which estimated a value in the range of NOK 150-170 million.

38

(39)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 13. This would be important because the independent advisers involved in the valuation process only assessed the value of the concession power for a period of 50 years, and did not necessarily assess how to ‘maximize return on a long-term basis.’

39

(40)  Case C-256/97 DM Transport SA [1999] ECR I-3913, para. 27.

40

DM Transport SA

(41)  Nord Pool, ‘Trade at Nord Pool ASA’s financial market’, 8 March 2010, http://www.nasdaqomxcommodities.com/digitalAssets/69/69445_tradenordpoolfinancialmarket.pdf

41

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/38

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

2012/C 121/10

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

EPSO/AD/232/12 – kirjaliku õigustõlke üksuse juhataja (AD 12), kelle põhikeel on bulgaaria keel

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 26. aprilli 2012. aasta väljaandes C 121 A ainult bulgaaria keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebilehel http://eu-careers.eu

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 121/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 121/39

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 121/11

| 1. | 17. aprillil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AGC Glass Europe SA („AGC”, Belgia), mille üle ettevõtjal Asahi Glass Co., Ltd („Asahi”, Jaapan) on valitsev mõju, omandab ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Interpane International Glas GmbH (Saksamaa) ja Interpane Glass Holding AG (Šveits, üheskoos „Interpane”) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

17. aprillil 2012 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja AGC Glass Europe SA („AGC”, Belgia), mille üle ettevõtjal Asahi Glass Co., Ltd („Asahi”, Jaapan) on valitsev mõju, omandab ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtjate Interpane International Glas GmbH (Saksamaa) ja Interpane Glass Holding AG (Šveits, üheskoos „Interpane”) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | AGC: tasapinnalise klaasi tootmine ja töötlemine ehitus-, auto-, päikeseenergeetika- ning eritööstustele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

AGC: tasapinnalise klaasi tootmine ja töötlemine ehitus-, auto-, päikeseenergeetika- ning eritööstustele;

| — | Asahi: klaas, elektroonika, kuvarid, kemikaalid, keraamika ja muu tegevus; |
| --- | --- |

—

Asahi: klaas, elektroonika, kuvarid, kemikaalid, keraamika ja muu tegevus;

| — | Interpane: ehitustööstuses kasutatava klaasi tootmine ja töötlemine. |
| --- | --- |

—

Interpane: ehitustööstuses kasutatava klaasi tootmine ja töötlemine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---