# Euroopa Liidu C 80/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.080.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 80 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide17. märts 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.080.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 80

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide17. märts 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2012/C 080/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 73, 10.3.2012 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2012/C 080/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu TeatajasELT C 73, 10.3.2012

Euroopa Liidu Teatajas

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2012/C 080/02 | Kohtuasi C-545/09: Euroopa Kohtu (esimene koda) 2. veebruari 2012. aasta. otsus — Euroopa Komisjon versus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Euroopa koolide põhikirja konventsioon — Artikli 12 lõike 4 punkti a ja artikli 25 lõike 1 tõlgendamine ja kohaldamine — Lähetuses viibivate õpetajate õigus samasugusele edutamisele ja töötasu suurenemisele kui nende kolleegidel, kes töötavad liikmesriigis — Ühendkuningriigi poolt Euroopa koolidesse lähetatud teatud õpetajate jaoks võimaluse välistamine pääseda soodsamasse palgaastmestikku või saada muid lisatasusid, mis on ette nähtud nende kolleegidele, kes töötavad liikmesriigis — Vastuolu artikli 12 lõike 4 punktiga a ja artikli 25 lõikega 1) | 2 |
| 2012/C 080/03 | Kohtuasi C-210/10: Euroopa Kohtu (esimene koda) 9. veebruari 2012. aasta otsus (Hajdú-Bihar Megyei Bíróság — Ungari eelotsusetaotlus) — Márton Urbán versus Vám- és Pénzügyőrség Észak-alföldi Regionális Parancsnoksága (Maanteevedu — Sõidumeerikute kasutamist käsitlevate eeskirjade rikkumised — Liikmesriikide kohustus kehtestada proportsionaalsed sanktsioonid — Kindla suurusega trahv — Sanktsiooni proportsionaalsus) | 2 |
| 2012/C 080/04 | Kohtuasi C-249/10 P: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 2. veebruari 2012. aasta otsus — Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjon, Confédération européenne de l’industrie de la chaussure (CEC) (Apellatsioonkaebus — Dumping — Määrus (EÜ) nr 1472/2006 — Teatavate Hiinast ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite import — Määrus (EÜ) nr 384/96 — Artikli 2 lõige 7, artikli 9 lõige 5 ja artikli 17 lõige 3 — Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja seisund — Individuaalne kohtlemine — Väljavõtteline uuring) | 3 |
| 2012/C 080/05 | Kohtuasi C-277/10: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 9. veebruari 2012. aasta otsus (Handelsgericht Wieni — Austria eelotsusetaotlus) — Martin Luksan versus Petrus van der Let (Eelotsusetaotlus — Õigusaktide ühtlustamine — Intellektuaalomand — Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused — Direktiivid 93/83/EMÜ, 2001/29/EÜ, 2006/115/EÜ ja 2006/116/EÜ — Kinematograafilise teose kasutusõiguste jagamine lepingu alusel teose peamise režissööri ja tootja vahel — Siseriiklikud õigusnormid, millega on need õigused eranditult ja automaatselt antud filmi tootjale — Võimalus sellest normist pooltevahelise kokkuleppe alusel kõrvale kalduda — Sellest tulenev õigus tasule) | 4 |
| 2012/C 080/06 | Kohtuasi C-553/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 2. novembril 2011 — Bernhard Rintisch versus Klaus Eder | 5 |
| 2012/C 080/07 | Kohtuasi C-601/11 P: Prantsuse Vabariigi 28. novembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (laiendatud kolmas koda) 9. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-257/07: Prantsusmaa versus komisjon | 5 |
| 2012/C 080/08 | Kohtuasi C-609/11: Centrotherm Systemtechnik GmbH 29. novembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 15. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-427/09: centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 6 |
| 2012/C 080/09 | Kohtuasi C-610/11: Centrotherm Systemtechnik GmbH 29. novembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 15. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-434/09: Centrotherm Systemtechnik GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) | 7 |
| 2012/C 080/10 | Kohtuasi C-614/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud 30. novembril 2011 Oberster Gerichtshof (Austria) — Niederösterreichische Landes-Landwirtschaftskammer versus Anneliese Kuso | 8 |
| 2012/C 080/11 | Kohtuasi C-628/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Braunschweig (Saksamaa) 7. detsembril 2011 rahatrahvi määramist käsitlevas asjas International Jet Management GmbH | 9 |
| 2012/C 080/12 | Kohtuasi C-642/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad — Varna (Bulgaaria) 15. detsembril 2011 — Stroy Trans EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite | 9 |
| 2012/C 080/13 | Kohtuasi C-643/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad — Varna (Bulgaaria) 15. detsembril 2011 — LVK 56 EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite | 10 |
| 2012/C 080/14 | Kohtuasi C-645/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 16. detsembril 2011 — Land Berlin versus Ellen Mirjam Sapir jt | 11 |
| 2012/C 080/15 | Kohtuasi C-664/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Mercantil de Barcelona (Hispaania) 30. detsembril 2011 — Serveis en Impressio i Retolacio Vargas, S.L versus Banco Mare Nostrum, S.A. | 11 |
| 2012/C 080/16 | Kohtuasi C-665/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Mercantil de Barcelona (Hispaania) 30. detsembril 2011 — Alfonso Carlos Amselem Almor versus NCG Banco, S.A. | 12 |
| 2012/C 080/17 | Kohtuasi C-4/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo per la Sardegna (Itaalia) 2. jaanuaril 2012 — Danilo Tola versus Ministero della Difesa | 12 |
| 2012/C 080/18 | Kohtuasi C-23/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākās tiesas Senāts (Läti Vabariik) 17. jaanuaril 2012 — Mohamad Zakaria | 12 |
| 2012/C 080/19 | Kohtuasi C-48/12: 31. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik | 13 |
| 2012/C 080/20 | Kohtuasi C-50/12 P: Kendrion NV 1. veebruaril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 16. novembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-54/06: Kendrion versus komisjon | 14 |
| | Üldkohus |
| 2012/C 080/21 | Kohtuasi T-76/08: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — EI du Pont de Nemours jt versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Kloropreeni turg — EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine — Turu jaotamine — Rikkumise süükspanemine — Ühisettevõte — Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Kergendavad asjaolud — Koostöö) | 15 |
| 2012/C 080/22 | Kohtuasi T-77/08: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Dow Chemical versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Kloropreenkautšuki turg — Otsus, millega tuvastatakse EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumine — Hindade kindlaksmääramine — Turu jagamine — Rikkumise süüks panemine — Ühisettevõte — Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Kergendavad asjaolud — Koostöö) | 15 |
| 2012/C 080/23 | Kohtuasi T-83/08: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Denki Kagaku Kogyo ja Denka Chemicals versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Kloropreeni turg — EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine — Turu jaotamine — Tõend kartellikokkuleppes osalemise kohta — Tõend enda mitteseotusest teatamise kohta — Rikkumise kestus — Kaitseõigused — Juurdepääs toimikule — Suunised konkurentsieeskirjade rikkumise korral määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta — Tagasiulatuva jõu puudumine — Õiguspärane ootus — Proportsionaalsuse põhimõte — Kergendavad asjaolud) | 16 |
| 2012/C 080/24 | Kohtuasi T-321/09: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — skytron energy versus Siseturu Ühtlustamise Amet (arraybox) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi arraybox taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c) | 16 |
| 2012/C 080/25 | Kohtuasi T-469/09: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Kreeka versus komisjon (EAGGF — Tagatisrahastu — Ühenduse rahastamisest välja jäetud kulud — Tomatite töötlemise sektor ja riisi ladustamise sektor — Põhikontrollid — Ühenduse teatavate toetuskavade ühtne haldus- ja kontrollisüsteem — Proportsionaalsuse põhimõte) | 16 |
| 2012/C 080/26 | Kohtuasi T-305/10: Üldkohtu 7. veebruari 2012. aasta otsus — Hartmann-Lamboy versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Diptyque (DYNIQUE) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi DYNIQUE taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk DIPTYQUE — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 17 |
| 2012/C 080/27 | Kohtuasi T-387/10: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Goutier versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Euro Data (ARANTAX) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi ARANTAX taotlus — Varasem siseriiklik sõnamärk ANTAX — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b — Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine — Määruse nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3) | 17 |
| 2012/C 080/28 | Kohtuasi T-424/10: Üldkohtu 7. veebruari 2012. aasta otsus — Dosenbach-Ochsner versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Sisma (Ristkülikule paigutatud elevantide kujutis) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse kujutismärk, millel on kujutatud ristkülikule paigutatud elevandid — Varasem rahvusvaheline ja varasem siseriiklik kujutismärk, mis kujutavad elevanti, ja varasem siseriiklik sõnamärk elefanten — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b — Varasemate kaubamärkide eristusvõime) | 17 |
| 2012/C 080/29 | Kohtuasi T-596/10: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Almunia Textil versus Siseturu Ühtlustamise Amet — FIBA-Europe (EuroBasket) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi EuroBasket taotlus — Varasem ühenduse kujutismärk Basket — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 18 |
| 2012/C 080/30 | Kohtuasi T-64/11: Üldkohtu 7. veebruari 2012. aasta otsus — Run2Day Franchise versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Runners Point (Run2) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi Run2 taotlus — Varasem ühenduse sõna- ja kujutismärk RUN2DAY — Varasem Beneluxi kujutismärk RUN2DATE — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 18 |
| 2012/C 080/31 | Kohtuasi T-315/10: Üldkohtu 20. jaanuari 2012. aasta määrus — Groupe Partouche versus komisjon (Tühistamishagi — Koondumised — Otsus, millega koondumine tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks — Üldkohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punkt c — Vastuvõetamatus) | 18 |
| 2012/C 080/32 | Kohtuasi T-607/11 R: Üldkohtu presidendi 23. jaanuari 2012. aasta määrus — Henkel ja Henkel France versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Konkurents — Komisjoni otsus, milles keelduti liikmesriigi konkurentsiasutusele dokumente edastamast — Ajutiste meetmete kohaldamise taotlus — Põhjendatud huvi puudumine — Vorminõuete rikkumine — Taotletud meetmete ajutise iseloomu puudumine — Vastuvõetamatus) | 19 |
| 2012/C 080/33 | Kohtuasi T-637/11 R: Üldkohtu presidendi 25. jaanuari 2012. aasta määrus — Euris Consult versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine — Teenuste riigihange — Hankemenetlus — Malta keelde tõlkimise teenus — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine — Teavitamise viis — Kohaldamise peatamise taotlus — Võimaluse kaotamine — Tõsise ja korvamatu kahju puudumine — Kiireloomulisuse puudumine) | 19 |
| 2012/C 080/34 | Kohtuasi T-674/11: 30. detsembril 2011 esitatud hagi — TV2/Danmark versus komisjon | 19 |
| 2012/C 080/35 | Kohtuasi T-1/12: 2. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Prantsusmaa versus komisjon | 20 |
| 2012/C 080/36 | Kohtuasi T-18/12: 9. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Interbev versus komisjon | 21 |
| 2012/C 080/37 | Kohtuasi T-22/12: 16. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Fomanu versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Qualität hat Zukunft) | 22 |
| 2012/C 080/38 | Kohtuasi T-26/12: 20. jaanuaril 2012 esitatud hagi — PT Musim Mas versus nõukogu | 22 |
| 2012/C 080/39 | Kohtuasi T-29/12: 17. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Bauer versus Siseturu Ühtlustamise Amet | 23 |
| 2012/C 080/40 | Kohtuasi T-33/12: 23. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Piotrowski versus Siseturu Ühtlustamise Amet (MEDIGYM) | 24 |
| 2012/C 080/41 | Kohtuasi T-34/12: 25. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Herbacin cosmetic versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Laboratoire Garnier (HERBA SHINE) | 24 |
| 2012/C 080/42 | Kohtuasi T-36/12: 20. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Athes Resort Casino versus komisjon | 25 |
| 2012/C 080/43 | Kohtuasi T-43/12: 30. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Hamcho ja Hamcho International versus nõukogu | 25 |
| 2012/C 080/44 | Kohtuasi T-337/09: Üldkohtu 6. veebruari 2012. aasta määrus — Colegio Oficial de Farmacéuticos de Valencia versus komisjon | 26 |
| 2012/C 080/45 | Kohtuasi T-298/11: Üldkohtu 18. jaanuari 2012. aasta määrus — Ghost Brand versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Procter & Gamble International Operations (GHOST) | 26 |
| 2012/C 080/46 | Kohtuasi T-300/11: Üldkohtu 18. jaanuari 2012. aasta määrus — Otto versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nalsani (TOTTO) | 26 |
| 2012/C 080/47 | Kohtuasi T-362/11: Üldkohtu 18. jaanuari 2012. aasta määrus — Stuchting Greenpeace Nederland ja PAN Europe versus komisjon | 26 |
| 2012/C 080/48 | Kohtuasi T-397/11: Üldkohtu 26. jaanuari 2012. aasta määrus — Symfiliosi versus FRA | 26 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2012/C 080/02

Kohtuasi C-545/09: Euroopa Kohtu (esimene koda) 2. veebruari 2012. aasta. otsus — Euroopa Komisjon versus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Euroopa koolide põhikirja konventsioon — Artikli 12 lõike 4 punkti a ja artikli 25 lõike 1 tõlgendamine ja kohaldamine — Lähetuses viibivate õpetajate õigus samasugusele edutamisele ja töötasu suurenemisele kui nende kolleegidel, kes töötavad liikmesriigis — Ühendkuningriigi poolt Euroopa koolidesse lähetatud teatud õpetajate jaoks võimaluse välistamine pääseda soodsamasse palgaastmestikku või saada muid lisatasusid, mis on ette nähtud nende kolleegidele, kes töötavad liikmesriigis — Vastuolu artikli 12 lõike 4 punktiga a ja artikli 25 lõikega 1)

versus Suurbritannia

2

2012/C 080/03

Kohtuasi C-210/10: Euroopa Kohtu (esimene koda) 9. veebruari 2012. aasta otsus (Hajdú-Bihar Megyei Bíróság — Ungari eelotsusetaotlus) — Márton Urbán versus Vám- és Pénzügyőrség Észak-alföldi Regionális Parancsnoksága (Maanteevedu — Sõidumeerikute kasutamist käsitlevate eeskirjade rikkumised — Liikmesriikide kohustus kehtestada proportsionaalsed sanktsioonid — Kindla suurusega trahv — Sanktsiooni proportsionaalsus)

versus

2

2012/C 080/04

Kohtuasi C-249/10 P: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 2. veebruari 2012. aasta otsus — Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjon, Confédération européenne de l’industrie de la chaussure (CEC) (Apellatsioonkaebus — Dumping — Määrus (EÜ) nr 1472/2006 — Teatavate Hiinast ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite import — Määrus (EÜ) nr 384/96 — Artikli 2 lõige 7, artikli 9 lõige 5 ja artikli 17 lõige 3 — Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja seisund — Individuaalne kohtlemine — Väljavõtteline uuring)

versus

3

2012/C 080/05

Kohtuasi C-277/10: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 9. veebruari 2012. aasta otsus (Handelsgericht Wieni — Austria eelotsusetaotlus) — Martin Luksan versus Petrus van der Let (Eelotsusetaotlus — Õigusaktide ühtlustamine — Intellektuaalomand — Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused — Direktiivid 93/83/EMÜ, 2001/29/EÜ, 2006/115/EÜ ja 2006/116/EÜ — Kinematograafilise teose kasutusõiguste jagamine lepingu alusel teose peamise režissööri ja tootja vahel — Siseriiklikud õigusnormid, millega on need õigused eranditult ja automaatselt antud filmi tootjale — Võimalus sellest normist pooltevahelise kokkuleppe alusel kõrvale kalduda — Sellest tulenev õigus tasule)

versus

4

2012/C 080/06

Kohtuasi C-553/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 2. novembril 2011 — Bernhard Rintisch versus Klaus Eder

versus

5

2012/C 080/07

Kohtuasi C-601/11 P: Prantsuse Vabariigi 28. novembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (laiendatud kolmas koda) 9. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-257/07: Prantsusmaa versus komisjon

versus

5

2012/C 080/08

Kohtuasi C-609/11: Centrotherm Systemtechnik GmbH 29. novembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 15. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-427/09: centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

6

2012/C 080/09

Kohtuasi C-610/11: Centrotherm Systemtechnik GmbH 29. novembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 15. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-434/09: Centrotherm Systemtechnik GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

versus

7

2012/C 080/10

Kohtuasi C-614/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud 30. novembril 2011 Oberster Gerichtshof (Austria) — Niederösterreichische Landes-Landwirtschaftskammer versus Anneliese Kuso

versus

8

2012/C 080/11

Kohtuasi C-628/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Braunschweig (Saksamaa) 7. detsembril 2011 rahatrahvi määramist käsitlevas asjas International Jet Management GmbH

9

2012/C 080/12

Kohtuasi C-642/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad — Varna (Bulgaaria) 15. detsembril 2011 — Stroy Trans EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

versus

9

2012/C 080/13

Kohtuasi C-643/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad — Varna (Bulgaaria) 15. detsembril 2011 — LVK 56 EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

versus

10

2012/C 080/14

Kohtuasi C-645/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 16. detsembril 2011 — Land Berlin versus Ellen Mirjam Sapir jt

versus

11

2012/C 080/15

Kohtuasi C-664/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Mercantil de Barcelona (Hispaania) 30. detsembril 2011 — Serveis en Impressio i Retolacio Vargas, S.L versus Banco Mare Nostrum, S.A.

versus

11

2012/C 080/16

Kohtuasi C-665/11: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Mercantil de Barcelona (Hispaania) 30. detsembril 2011 — Alfonso Carlos Amselem Almor versus NCG Banco, S.A.

versus

12

2012/C 080/17

Kohtuasi C-4/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo per la Sardegna (Itaalia) 2. jaanuaril 2012 — Danilo Tola versus Ministero della Difesa

versus

12

2012/C 080/18

Kohtuasi C-23/12: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākās tiesas Senāts (Läti Vabariik) 17. jaanuaril 2012 — Mohamad Zakaria

12

2012/C 080/19

Kohtuasi C-48/12: 31. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

versus

13

2012/C 080/20

Kohtuasi C-50/12 P: Kendrion NV 1. veebruaril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 16. novembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-54/06: Kendrion versus komisjon

versus

14

Üldkohus

2012/C 080/21

Kohtuasi T-76/08: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — EI du Pont de Nemours jt versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Kloropreeni turg — EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine — Turu jaotamine — Rikkumise süükspanemine — Ühisettevõte — Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Kergendavad asjaolud — Koostöö)

versus

15

2012/C 080/22

Kohtuasi T-77/08: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Dow Chemical versus komisjon (Konkurents — Keelatud kokkulepped — Kloropreenkautšuki turg — Otsus, millega tuvastatakse EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumine — Hindade kindlaksmääramine — Turu jagamine — Rikkumise süüks panemine — Ühisettevõte — Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta — Kergendavad asjaolud — Koostöö)

versus

15

2012/C 080/23

Kohtuasi T-83/08: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Denki Kagaku Kogyo ja Denka Chemicals versus komisjon (Konkurents — Kartellid — Kloropreeni turg — EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus — Hindade kindlaksmääramine — Turu jaotamine — Tõend kartellikokkuleppes osalemise kohta — Tõend enda mitteseotusest teatamise kohta — Rikkumise kestus — Kaitseõigused — Juurdepääs toimikule — Suunised konkurentsieeskirjade rikkumise korral määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta — Tagasiulatuva jõu puudumine — Õiguspärane ootus — Proportsionaalsuse põhimõte — Kergendavad asjaolud)

versus

16

2012/C 080/24

Kohtuasi T-321/09: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — skytron energy versus Siseturu Ühtlustamise Amet (arraybox) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi arraybox taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Kirjeldavus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)

versus

16

2012/C 080/25

Kohtuasi T-469/09: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Kreeka versus komisjon (EAGGF — Tagatisrahastu — Ühenduse rahastamisest välja jäetud kulud — Tomatite töötlemise sektor ja riisi ladustamise sektor — Põhikontrollid — Ühenduse teatavate toetuskavade ühtne haldus- ja kontrollisüsteem — Proportsionaalsuse põhimõte)

versus

16

2012/C 080/26

Kohtuasi T-305/10: Üldkohtu 7. veebruari 2012. aasta otsus — Hartmann-Lamboy versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Diptyque (DYNIQUE) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi DYNIQUE taotlus — Varasem ühenduse sõnamärk DIPTYQUE — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

17

2012/C 080/27

Kohtuasi T-387/10: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Goutier versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Euro Data (ARANTAX) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi ARANTAX taotlus — Varasem siseriiklik sõnamärk ANTAX — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b — Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine — Määruse nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3)

versus

17

2012/C 080/28

Kohtuasi T-424/10: Üldkohtu 7. veebruari 2012. aasta otsus — Dosenbach-Ochsner versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Sisma (Ristkülikule paigutatud elevantide kujutis) (Ühenduse kaubamärk — Kehtetuks tunnistamise menetlus — Ühenduse kujutismärk, millel on kujutatud ristkülikule paigutatud elevandid — Varasem rahvusvaheline ja varasem siseriiklik kujutismärk, mis kujutavad elevanti, ja varasem siseriiklik sõnamärk elefanten — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b — Varasemate kaubamärkide eristusvõime)

versus

17

2012/C 080/29

Kohtuasi T-596/10: Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Almunia Textil versus Siseturu Ühtlustamise Amet — FIBA-Europe (EuroBasket) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärgi EuroBasket taotlus — Varasem ühenduse kujutismärk Basket — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

18

2012/C 080/30

Kohtuasi T-64/11: Üldkohtu 7. veebruari 2012. aasta otsus — Run2Day Franchise versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Runners Point (Run2) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi Run2 taotlus — Varasem ühenduse sõna- ja kujutismärk RUN2DAY — Varasem Beneluxi kujutismärk RUN2DATE — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Tähiste sarnasus — Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

18

2012/C 080/31

Kohtuasi T-315/10: Üldkohtu 20. jaanuari 2012. aasta määrus — Groupe Partouche versus komisjon (Tühistamishagi — Koondumised — Otsus, millega koondumine tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks — Üldkohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punkt c — Vastuvõetamatus)

versus

18

2012/C 080/32

Kohtuasi T-607/11 R: Üldkohtu presidendi 23. jaanuari 2012. aasta määrus — Henkel ja Henkel France versus komisjon (Ajutiste meetmete kohaldamine — Konkurents — Komisjoni otsus, milles keelduti liikmesriigi konkurentsiasutusele dokumente edastamast — Ajutiste meetmete kohaldamise taotlus — Põhjendatud huvi puudumine — Vorminõuete rikkumine — Taotletud meetmete ajutise iseloomu puudumine — Vastuvõetamatus)

versus

19

2012/C 080/33

Kohtuasi T-637/11 R: Üldkohtu presidendi 25. jaanuari 2012. aasta määrus — Euris Consult versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine — Teenuste riigihange — Hankemenetlus — Malta keelde tõlkimise teenus — Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine — Teavitamise viis — Kohaldamise peatamise taotlus — Võimaluse kaotamine — Tõsise ja korvamatu kahju puudumine — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

19

2012/C 080/34

Kohtuasi T-674/11: 30. detsembril 2011 esitatud hagi — TV2/Danmark versus komisjon

versus

19

2012/C 080/35

Kohtuasi T-1/12: 2. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Prantsusmaa versus komisjon

versus

20

2012/C 080/36

Kohtuasi T-18/12: 9. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Interbev versus komisjon

versus

21

2012/C 080/37

Kohtuasi T-22/12: 16. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Fomanu versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Qualität hat Zukunft)

versus

22

2012/C 080/38

Kohtuasi T-26/12: 20. jaanuaril 2012 esitatud hagi — PT Musim Mas versus nõukogu

versus

22

2012/C 080/39

Kohtuasi T-29/12: 17. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Bauer versus Siseturu Ühtlustamise Amet

versus

23

2012/C 080/40

Kohtuasi T-33/12: 23. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Piotrowski versus Siseturu Ühtlustamise Amet (MEDIGYM)

versus

24

2012/C 080/41

Kohtuasi T-34/12: 25. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Herbacin cosmetic versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Laboratoire Garnier (HERBA SHINE)

versus

24

2012/C 080/42

Kohtuasi T-36/12: 20. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Athes Resort Casino versus komisjon

versus

25

2012/C 080/43

Kohtuasi T-43/12: 30. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Hamcho ja Hamcho International versus nõukogu

versus

25

2012/C 080/44

Kohtuasi T-337/09: Üldkohtu 6. veebruari 2012. aasta määrus — Colegio Oficial de Farmacéuticos de Valencia versus komisjon

versus

26

2012/C 080/45

Kohtuasi T-298/11: Üldkohtu 18. jaanuari 2012. aasta määrus — Ghost Brand versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Procter & Gamble International Operations (GHOST)

versus

26

2012/C 080/46

Kohtuasi T-300/11: Üldkohtu 18. jaanuari 2012. aasta määrus — Otto versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nalsani (TOTTO)

versus

26

2012/C 080/47

Kohtuasi T-362/11: Üldkohtu 18. jaanuari 2012. aasta määrus — Stuchting Greenpeace Nederland ja PAN Europe versus komisjon

versus

26

2012/C 080/48

Kohtuasi T-397/11: Üldkohtu 26. jaanuari 2012. aasta määrus — Symfiliosi versus FRA

versus

26

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/1

---

2012/C 80/01

Euroopa Liidu Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 73, 10.3.2012

Eelmised väljaanded

ELT C 65, 3.3.2012

ELT C 58, 25.2.2012

ELT C 49, 18.2.2012

ELT C 39, 11.2.2012

ELT C 32, 4.2.2012

ELT C 25, 28.1.2012

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/2

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 2. veebruari 2012. aasta. otsus — Euroopa Komisjon versus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

(Kohtuasi C-545/09) (1)

(Euroopa koolide põhikirja konventsioon - Artikli 12 lõike 4 punkti a ja artikli 25 lõike 1 tõlgendamine ja kohaldamine - Lähetuses viibivate õpetajate õigus samasugusele edutamisele ja töötasu suurenemisele kui nende kolleegidel, kes töötavad liikmesriigis - Ühendkuningriigi poolt Euroopa koolidesse lähetatud teatud õpetajate jaoks võimaluse välistamine pääseda soodsamasse palgaastmestikku või saada muid lisatasusid, mis on ette nähtud nende kolleegidele, kes töötavad liikmesriigis - Vastuolu artikli 12 lõike 4 punktiga a ja artikli 25 lõikega 1)

2012/C 80/02

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Currall ja B. Eggers)

Kostja: Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: H. Walker ja barrister J. Coppel)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artikli 12 lõike 4 punkti a rikkumine — Euroopa koolidesse lähetatud õpetajate töötasu — Lähetuse ajal nende ilma jätmine liikmesriigis töötavatele õpetajatele antud õigusest töötasu kohandamisele

Resolutsioon

| 1. | 21. juuni 1994. aasta Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artikli 12 lõike 4 punkti a tuleb tõlgendada nii, et konventsiooni osalisteks olevad liikmesriigid on kohustatud tagama, et Euroopa koolidesse lähetatud või määratud õpetajatel on ajavahemikul, mil nad viibivad lähetuses või on tööle määratud, samad õigused edutamisele ning pensionile, mida kohaldatakse nende kolleegidele, kes töötavad liikmesriigis vastavalt nende päritoluliikmesriigi õigusnormidele. |
| --- | --- |

1.

21. juuni 1994. aasta Euroopa koolide põhikirja konventsiooni artikli 12 lõike 4 punkti a tuleb tõlgendada nii, et konventsiooni osalisteks olevad liikmesriigid on kohustatud tagama, et Euroopa koolidesse lähetatud või määratud õpetajatel on ajavahemikul, mil nad viibivad lähetuses või on tööle määratud, samad õigused edutamisele ning pensionile, mida kohaldatakse nende kolleegidele, kes töötavad liikmesriigis vastavalt nende päritoluliikmesriigi õigusnormidele.

| 2. | Kuna Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik välistas Euroopa koolidesse määratud või lähetatud Inglise ja Walesi õpetajate võimaluse pääseda ajavahemikul, mil nad viibivad lähetuses või on tööle määratud, soodsamatesse palgaastmestikesse, eelkõige sellistesse, mida nimetatakse „threshold pay”, „excellent teacher system” või „advanced skills teachers”, ja võimaluse saada selliseid lisatasusid nagu dokumendiga „School Teachers Pay and Conditions Document” ette nähtud „teaching and learning responsibility payments”, siis on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik kohaldanud vääralt konventsiooni artikli 12 lõike 4 punkti a ja artikli 25 lõiget 1. |
| --- | --- |

2.

Kuna Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik välistas Euroopa koolidesse määratud või lähetatud Inglise ja Walesi õpetajate võimaluse pääseda ajavahemikul, mil nad viibivad lähetuses või on tööle määratud, soodsamatesse palgaastmestikesse, eelkõige sellistesse, mida nimetatakse „threshold pay”, „excellent teacher system” või „advanced skills teachers”, ja võimaluse saada selliseid lisatasusid nagu dokumendiga „School Teachers Pay and Conditions Document” ette nähtud „teaching and learning responsibility payments”, siis on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik kohaldanud vääralt konventsiooni artikli 12 lõike 4 punkti a ja artikli 25 lõiget 1.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigilt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigilt.

---

(1)  ELT C 63, 13.3.2010.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/2

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 9. veebruari 2012. aasta otsus (Hajdú-Bihar Megyei Bíróság — Ungari eelotsusetaotlus) — Márton Urbán versus Vám- és Pénzügyőrség Észak-alföldi Regionális Parancsnoksága

(Kohtuasi C-210/10) (1)

(Maanteevedu - Sõidumeerikute kasutamist käsitlevate eeskirjade rikkumised - Liikmesriikide kohustus kehtestada proportsionaalsed sanktsioonid - Kindla suurusega trahv - Sanktsiooni proportsionaalsus)

2012/C 80/03

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hajdú-Bihar Megyei Bíróság

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Márton Urbán

Kostja: Vám- és Pénzügyőrség Észak-alföldi Regionális Parancsnoksága

Ese

Eelotsusetaotlus — Hajdú-Bihar Megyei Bíróság — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, lk 1), artikli 19 lõigete 1 ja 4 ning nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, lk 8; ELT eriväljaanne 07/01, lk 227) artiklite 13-16 tõlgendamine — Siseriiklikud õigusnormid, milles on sõidumeerikute kasutamist puudutavate kõikide eeskirjade rikkumise korral ette nähtud ühesuguse suurusega trahv, sõltumata asjaomase rikkumise raskusest ning ilma et oleks ette nähtud ühtegi vastutust välistavat asjaolu — Liikmesriikide kohustus kehtestada proportsionaalseid sanktsioone

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85) artikli 19 lõigetes 1 ja 4 käsitletud proportsionaalsuse nõuet tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus sanktsioonide süsteem — nagu see, mis on kehtestatud valitsuse 31. märtsi 2007. aasta määrusega nr 57/2007 maanteevedude ja reisijateveoga seotud teatud õigusnormide rikkumise korral määratavate trahvide kohta (a közúti árufuvarozáshoz és személyszállításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről szóló 57/2007. Korm. Rendelet) —, milles nähakse kõikide määruse (EMÜ) nr 3821/85 artiklites 13-16 sätestatud salvestuslehtede kasutamist käsitlevate õigusnormide rikkumise korral selle raskusastmest olenemata ette kindla suurusega trahvi määramine. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85) artikli 19 lõigetes 1 ja 4 käsitletud proportsionaalsuse nõuet tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus sanktsioonide süsteem — nagu see, mis on kehtestatud valitsuse 31. märtsi 2007. aasta määrusega nr 57/2007 maanteevedude ja reisijateveoga seotud teatud õigusnormide rikkumise korral määratavate trahvide kohta (a közúti árufuvarozáshoz és személyszállításhoz kapcsolódó egyes rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről szóló 57/2007. Korm. Rendelet) —, milles nähakse kõikide määruse (EMÜ) nr 3821/85 artiklites 13-16 sätestatud salvestuslehtede kasutamist käsitlevate õigusnormide rikkumise korral selle raskusastmest olenemata ette kindla suurusega trahvi määramine.

| 2. | Määruse nr 561/2006 artikli 19 lõigetes 1 ja 4 käsitletud proportsionaalsuse nõuet tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus niisugune sanktsioonide süsteem nagu see, mis on kehtestatud valitsuse 31. märtsi 2007. aasta määrusega nr 57/2007 maanteevedude ja reisijateveoga seotud teatud õigusnormide rikkumise korral määratavate trahvide kohta, milles nähakse õigusrikkujate suhtes ette objektiivne vastutus. See-eest tuleb nimetatud nõuet tõlgendada nii, et sellega on vastuolus asjaomase süsteemiga ette nähtud sanktsiooni raskus. |
| --- | --- |

2.

Määruse nr 561/2006 artikli 19 lõigetes 1 ja 4 käsitletud proportsionaalsuse nõuet tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus niisugune sanktsioonide süsteem nagu see, mis on kehtestatud valitsuse 31. märtsi 2007. aasta määrusega nr 57/2007 maanteevedude ja reisijateveoga seotud teatud õigusnormide rikkumise korral määratavate trahvide kohta, milles nähakse õigusrikkujate suhtes ette objektiivne vastutus. See-eest tuleb nimetatud nõuet tõlgendada nii, et sellega on vastuolus asjaomase süsteemiga ette nähtud sanktsiooni raskus.

---

(1)  ELT C 195, 17.7.2010.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/3

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 2. veebruari 2012. aasta otsus — Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd versus Euroopa Liidu Nõukogu, Euroopa Komisjon, Confédération européenne de l’industrie de la chaussure (CEC)

(Kohtuasi C-249/10 P) (1)

(Apellatsioonkaebus - Dumping - Määrus (EÜ) nr 1472/2006 - Teatavate Hiinast ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite import - Määrus (EÜ) nr 384/96 - Artikli 2 lõige 7, artikli 9 lõige 5 ja artikli 17 lõige 3 - Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja seisund - Individuaalne kohtlemine - Väljavõtteline uuring)

2012/C 80/04

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd (esindajad: advokaadid L. Ruessmann, A. Willems, S. De Knop ja C. Dackö)

Teised menetlusosalised: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: J.-P. Hix ja R. Szostak, keda abistasid Rechtsanwalt G. Berrisch ja barrister N. Chesaites); Euroopa Komisjon (esindajad: T. Scharf ja H. van Vliet); Confédération européenne de l’industrie de la chaussure (CEC)

Ese

Apellatsioonkaebus, mis on esitatud Üldkohtu 4. märtsi 2010. aasta otsuse peale kohtuasjas T-410/06: Brosmann Footwear (HK) Ltd jt vs. Euroopa Liidu Nõukogu, milles Üldkohus jättis rahuldamata taotluse tühistada osaliselt nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1472/2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 275, lk 1).

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Üldkohtu 4. märtsi 2010. aasta kohtuasjas T-401/06: Brosmann Footwear (HK) jt vs. nõukogu. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Üldkohtu 4. märtsi 2010. aasta kohtuasjas T-401/06: Brosmann Footwear (HK) jt vs. nõukogu.

| 2. | Tühistada nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1472/2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, osas, mis puudutab äriühinguid Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd ja Risen Footwear (HK) Co. Ltd. |
| --- | --- |

2.

Tühistada nõukogu 5. oktoobri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1472/2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning millega nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks, osas, mis puudutab äriühinguid Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd ja Risen Footwear (HK) Co. Ltd.

| 3. | Mõista Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd ja Risen Footwear (HK) Co. Ltd kohtukulud nii esimeses kohtuastmes kui ka käesolevas menetluses välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

3.

Mõista Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd ja Risen Footwear (HK) Co. Ltd kohtukulud nii esimeses kohtuastmes kui ka käesolevas menetluses välja Euroopa Liidu Nõukogult.

| 4. | Jätta Euroopa Komisjoni ja Confédération européenne de l’industrie de la chaussure’i (CEC) endi kanda nende kohtukulud nii esimeses kohtuastmes kui ka käesolevas menetluses. |
| --- | --- |

4.

Jätta Euroopa Komisjoni ja Confédération européenne de l’industrie de la chaussure’i (CEC) endi kanda nende kohtukulud nii esimeses kohtuastmes kui ka käesolevas menetluses.

---

(1)  ELT C 209, 31.7.2010.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/4

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 9. veebruari 2012. aasta otsus (Handelsgericht Wieni — Austria eelotsusetaotlus) — Martin Luksan versus Petrus van der Let

(Kohtuasi C-277/10) (1)

(Eelotsusetaotlus - Õigusaktide ühtlustamine - Intellektuaalomand - Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused - Direktiivid 93/83/EMÜ, 2001/29/EÜ, 2006/115/EÜ ja 2006/116/EÜ - Kinematograafilise teose kasutusõiguste jagamine lepingu alusel teose peamise režissööri ja tootja vahel - Siseriiklikud õigusnormid, millega on need õigused eranditult ja automaatselt antud filmi tootjale - Võimalus sellest normist pooltevahelise kokkuleppe alusel kõrvale kalduda - Sellest tulenev õigus tasule)

2012/C 80/05

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Handelsgericht Wien

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Martin Luksan

Kostja: Petrus van der Let

Ese

Eelotsusetaotlus — Handelsgericht Wien — Nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiivi 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (EÜT L 346, lk 61; ELT eriväljaanne 17/01, lk 120) artikli 2 lõigete 2, 5 ja 6 ning artikli 4, nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiivi 93/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta (EÜT L 248, lk 15; ELT eriväljaanne 17/01, lk 134) artikli 1 lõike 5 ja artikli 2, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (EÜT L 167, lk 10; ELT eriväljaanne 17/01, lk 230) artiklite 2 ja 3 ning artikli 5 lõike 2 punkti b ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (ELT L 372, lk 12) artikli 2 lõike 1 tõlgendamine — Kinematograafilise teose kasutusõiguste jagamine lepingu alusel teose autori ja tootja vahel — Siseriiklikud õigusnormid, millega on kõik need õigused antud tootjale

Resolutsioon

| 1. | Ühelt poolt nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiivi 93/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta artikleid 1 ja 2 ning teiselt poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas artikleid 2 ja 3 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/115/EÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas artiklitega 2 ja 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta artikliga 2 tuleb tõlgendada nii, et kinematograafilise teose sellised kasutusõigused, nagu on kõne all põhikohtuasjas (reprodutseerimise õigus, satelliidi kaudu edastamise õigus ja mis tahes muu üldsusele kättesaadavaks tegemise kaudu üldsusele edastamise õigus), kuuluvad automaatselt, vahetult ja algusest peale peamisele režissöörile. Järelikult tuleb neid sätteid tõlgendada nii, et nendega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, millega on nimetatud kasutusõigused automaatselt ja eranditult antud kõnealuse teose tootjale. |
| --- | --- |

1.

Ühelt poolt nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiivi 93/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta artikleid 1 ja 2 ning teiselt poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas artikleid 2 ja 3 koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/115/EÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas artiklitega 2 ja 3 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta artikliga 2 tuleb tõlgendada nii, et kinematograafilise teose sellised kasutusõigused, nagu on kõne all põhikohtuasjas (reprodutseerimise õigus, satelliidi kaudu edastamise õigus ja mis tahes muu üldsusele kättesaadavaks tegemise kaudu üldsusele edastamise õigus), kuuluvad automaatselt, vahetult ja algusest peale peamisele režissöörile. Järelikult tuleb neid sätteid tõlgendada nii, et nendega on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, millega on nimetatud kasutusõigused automaatselt ja eranditult antud kõnealuse teose tootjale.

| 2. | Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega on liikmesriikidele jäetud õigus kehtestada eeldus, et kinematograafilise teose tootjale lähevad üle kinematograafilise teose sellised kasutusõigused, nagu on kõne all põhikohtuasjas (satelliidi kaudu edastamise õigus, reprodutseerimise õigus ja mis tahes muu üldsusele kättesaadavaks tegemise kaudu üldsusele edastamise õigus), tingimusel et niisugune eeldus ei ole ümberlükkamatu ega välista nimetatud teose peamise režissööri võimalust teisiti kokku leppida. |
| --- | --- |

2.

Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega on liikmesriikidele jäetud õigus kehtestada eeldus, et kinematograafilise teose tootjale lähevad üle kinematograafilise teose sellised kasutusõigused, nagu on kõne all põhikohtuasjas (satelliidi kaudu edastamise õigus, reprodutseerimise õigus ja mis tahes muu üldsusele kättesaadavaks tegemise kaudu üldsusele edastamise õigus), tingimusel et niisugune eeldus ei ole ümberlükkamatu ega välista nimetatud teose peamise režissööri võimalust teisiti kokku leppida.

| 3. | Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et kinematograafilise teose autorina peab selle peamisel režissööril automaatselt, vahetult ja algusest peale olema õigus õiglasele hüvitisele, mis on direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punktis b ette nähtud „isikliku koopia” erandi korral. |
| --- | --- |

3.

Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et kinematograafilise teose autorina peab selle peamisel režissööril automaatselt, vahetult ja algusest peale olema õigus õiglasele hüvitisele, mis on direktiivi 2001/29 artikli 5 lõike 2 punktis b ette nähtud „isikliku koopia” erandi korral.

| 4. | Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole liikmesriikidele jäetud õigust kehtestada eeldus, et kinematograafilise teose tootjale läheb üle selle teose peamise režissööri õigus õiglasele hüvitisele, olenemata sellest, kas eeldus on sõnastatud ümberlükkamatuna või võib sellest kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

4.

Liidu õigust tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole liikmesriikidele jäetud õigust kehtestada eeldus, et kinematograafilise teose tootjale läheb üle selle teose peamise režissööri õigus õiglasele hüvitisele, olenemata sellest, kas eeldus on sõnastatud ümberlükkamatuna või võib sellest kõrvale kalduda.

---

(1)  ELT C 246, 11.9.2010.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 2. novembril 2011 — Bernhard Rintisch versus Klaus Eder

(Kohtuasi C-553/11)

2012/C 80/06

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Hageja ja kassatsioonkaebuse esitaja: Bernhard Rintisch

Kostja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: Klaus Eder

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas direktiivi 89/104/EMÜ (1) artikli 10 lõike 1 ja lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et nimetatud sätetega on põhimõtteliselt vastuolus siseriikliku õiguse norm, mille kohaselt tuleb kaubamärgi (kaubamärk 1) kasutamisest lähtuda ka siis, kui omanik kasutab kaubamärki (kaubamärk 1) kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärgi (kaubamärk 1) eristatavust, ja kui kaubamärk on sellisel kujul, nagu seda kasutatakse, omakorda registreeritud (kaubamärk 2)? |
| --- | --- |

1.

Kas direktiivi 89/104/EMÜ (1) artikli 10 lõike 1 ja lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et nimetatud sätetega on põhimõtteliselt vastuolus siseriikliku õiguse norm, mille kohaselt tuleb kaubamärgi (kaubamärk 1) kasutamisest lähtuda ka siis, kui omanik kasutab kaubamärki (kaubamärk 1) kujul, mis erineb registreeritud kujust selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärgi (kaubamärk 1) eristatavust, ja kui kaubamärk on sellisel kujul, nagu seda kasutatakse, omakorda registreeritud (kaubamärk 2)?

| 2. | Kas esimeses küsimuses viidatud siseriiklik õigusnorm on direktiiviga 89/104/EMÜ kooskõlas, kui asjaomast õigusnormi tõlgendatakse kitsendavalt nii, et seda ei tule kohaldada kaubamärgi (kaubamärk 1) suhtes, mis on registrisse kantud üksnes eesmärgiga tagada või laiendada kaitset, mille annab teine registreeritud kaubamärk (kaubamärk 2), mis on registreeritud sellisel kujul, nagu seda kasutatakse? |
| --- | --- |

2.

Kas esimeses küsimuses viidatud siseriiklik õigusnorm on direktiiviga 89/104/EMÜ kooskõlas, kui asjaomast õigusnormi tõlgendatakse kitsendavalt nii, et seda ei tule kohaldada kaubamärgi (kaubamärk 1) suhtes, mis on registrisse kantud üksnes eesmärgiga tagada või laiendada kaitset, mille annab teine registreeritud kaubamärk (kaubamärk 2), mis on registreeritud sellisel kujul, nagu seda kasutatakse?

| 3. | Kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt või teisele küsimusele eitavalt:






  a) | Kas registreeritud kaubamärgi (kaubamärk 1) kasutamist direktiivi 89/104/EMÜ artikli 10 lõike 1 ja lõike 2 punkti a tähenduses ei esine,






  aa) | kui kaubamärgi omanik kasutab tähist kujul, mis erineb registreeritud kaubamärgi (kaubamärk 1) ja sama omaniku teise kaubamärgi (kaubamärk 2) kujust ainult selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärkide (kaubamärk 1 ja kaubamärk 2) eristatavust; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt või teisele küsimusele eitavalt:

a)

Kas registreeritud kaubamärgi (kaubamärk 1) kasutamist direktiivi 89/104/EMÜ artikli 10 lõike 1 ja lõike 2 punkti a tähenduses ei esine,

aa)

kui kaubamärgi omanik kasutab tähist kujul, mis erineb registreeritud kaubamärgi (kaubamärk 1) ja sama omaniku teise kaubamärgi (kaubamärk 2) kujust ainult selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärkide (kaubamärk 1 ja kaubamärk 2) eristatavust;

| bb) | kui kaubamärgi omanik kasutab tähist kahel erineval kujul, millest kumbki ei vasta registreeritud märgile (kaubamärk 1), kuid millest ühe kuju (kuju 1) langeb kokku omaniku teatava teise registreeritud kaubamärgi (kaubamärk 2) kujuga, ja teine kuju, mida omanik kasutab (kuju 2), erineb mõlema registreeritud kaubamärgi kujust ainult selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärkide (kaubamärk 1 ja kaubamärk 2) eristatavust, ning kui kõnealuse kuju (kuju 2) sarnasus omaniku teise registreeritud kaubamärgiga (kaubamärk 2) on suurem? |
| --- | --- |

bb)

kui kaubamärgi omanik kasutab tähist kahel erineval kujul, millest kumbki ei vasta registreeritud märgile (kaubamärk 1), kuid millest ühe kuju (kuju 1) langeb kokku omaniku teatava teise registreeritud kaubamärgi (kaubamärk 2) kujuga, ja teine kuju, mida omanik kasutab (kuju 2), erineb mõlema registreeritud kaubamärgi kujust ainult selliste elementide poolest, mis ei muuda kaubamärkide (kaubamärk 1 ja kaubamärk 2) eristatavust, ning kui kõnealuse kuju (kuju 2) sarnasus omaniku teise registreeritud kaubamärgiga (kaubamärk 2) on suurem?

| b) | Kas liikmesriigi kohus võib kohaldada direktiivi sättega (käesolevas asjas direktiivi 89/104/EMÜ artikli 10 lõige 1 ja lõike 2 punkt a) vastuolus olevat siseriiklikku õigusnormi (käesolevas asjas MarkenG § 26 lõike 3 teine lause) asjaolude suhtes, mis leidsid aset enne, kui Euroopa Kohus tegi otsuse, millest leiab esmakordselt pidepunkte siseriikliku õigusnormi vastuolu kohta direktiiviga 89/104 (Euroopa Kohtu 13. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-234/06 P: Il Ponte Finanziaria vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (BAINBRIDGE), EKL 2007, lk I-7333), kui siseriiklik kohus hindab kohtumenetluse poole õiguspärast ootust põhiseadusega tagatud õigusliku positsiooni säilitamiseks olulisemaks kui huvi direktiivi sätte ülevõtmiseks? |
| --- | --- |

b)

Kas liikmesriigi kohus võib kohaldada direktiivi sättega (käesolevas asjas direktiivi 89/104/EMÜ artikli 10 lõige 1 ja lõike 2 punkt a) vastuolus olevat siseriiklikku õigusnormi (käesolevas asjas MarkenG § 26 lõike 3 teine lause) asjaolude suhtes, mis leidsid aset enne, kui Euroopa Kohus tegi otsuse, millest leiab esmakordselt pidepunkte siseriikliku õigusnormi vastuolu kohta direktiiviga 89/104 (Euroopa Kohtu 13. septembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-234/06 P: Il Ponte Finanziaria vs. Siseturu Ühtlustamise Amet (BAINBRIDGE), EKL 2007, lk I-7333), kui siseriiklik kohus hindab kohtumenetluse poole õiguspärast ootust põhiseadusega tagatud õigusliku positsiooni säilitamiseks olulisemaks kui huvi direktiivi sätte ülevõtmiseks?

---

(1)  Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta esimene direktiiv 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 40, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 92).

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/5

---

Prantsuse Vabariigi 28. novembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (laiendatud kolmas koda) 9. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-257/07: Prantsusmaa versus komisjon

(Kohtuasi C-601/11 P)

2012/C 80/07

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Prantsuse Vabariik (esindajad: E. Belliard, G. de Bergues, C. Candat, S. Menez ja R. Loosli-Surrans)

Teised menetlusosalised: Euroopa Komisjon, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

Apellandi nõuded

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 9. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas T-257/07: Prantsusmaa vs. komisjon; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 9. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas T-257/07: Prantsusmaa vs. komisjon;

| — | teha lõplik kohtuotsus ja tühistada komisjoni 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 746/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad), (1) VII lisa või saata asi tagasi Üldkohtusse; |
| --- | --- |

—

teha lõplik kohtuotsus ja tühistada komisjoni 17. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 746/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad), (1) VII lisa või saata asi tagasi Üldkohtusse;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse toetuseks esitab Prantsuse Vabariik neli väidet.

Esimeses väites märgib apellant, et Üldkohus on rikkunud põhjendamiskohustust, kuna ta esiteks ei vastanud õiguslikult piisavalt apellandi argumentidele, mis käsitlesid seda, et komisjon ei olnud arvesse võtnud olemasolevat teaduslikku informatsiooni, kuna Üldkohus leidis ekslikult, et nende argumentidega heitis apellant komisjonile ette, et ta ei olnud sellest informatsioonist teadlik, ja teiseks ei vastanud õiguslikult piisavalt Prantsuse valitsuse argumentidele, mis käsitlesid määruse nr 999/2001 artikli 24a rikkumist, sest Üldkohus leidis, et need argumendid tähendasid, et kontrollida tuleb üksnes seda, kas vaidlustatud meetmed olid sobivad inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks.

Teises väites, mis koosneb kolmest osast, märgib Prantsuse valitsus, et Üldkohus moonutas talle esitatud asjaolusid. Apellant väidab esiteks, et Üldkohus moonutas Euroopa toiduohutusameti („EFSA”) 8. märtsi 2007 ja 24. jaanuari 2008. aasta arvamust, leidis et komisjon võis ilma ilmset hindamisviga tegemata nendest arvamustest järeldada, et TSE (välja arvatud BSE) inimestele ülekanduvuse risk oli ülimalt väike (esimene osa). Teises osas väidab apellant, et Üldkohus moonutas EFSA 17. mai ja 26. septembri 2005. aasta arvamusi, kui ta leidis, et komisjon võis ilma ilmset hindamisviga tegemata järeldada, et nendes arvamustes esitatud kiirtestide usaldusväärsuse hinnang kehtis nende testide kasutamise kohta seoses lammaste või kitsede liha inimtoiduks tarbimiseks suunamise kontrolliga. Kolmandas osas väidab Prantsuse valitsus, et Üldkohus moonutas talle esitatud asjaolusid, leidis et kõik komisjoni poolt määruse nr 746/2008 vaidlusaluste meetmete vastuvõtmise põhjendamiseks esitatud teaduslikud tõendid kujutasid endast uusi tõendeid varasemate ennetavate meetmetega võrreldes.

Kolmandas väites märgib Prantsuse valitsus, et Üldkohus tegi vea asjaolude õiguslikus kvalifitseerimises, lugedes komisjoni esitatud teaduslikud tõendid uuteks tõenditeks, mis võivad muuta riski tajumist või näidata, et seda riski on võimalik olemasolevate meetmetega võrreldes vähem piiravate meetmetega piirata.

Neljandas väites, mis koosneb kolmest osast, leiab hageja, et Üldkohus rikkus ettevaatuspõhimõtte kohaldamisel õigusnormi. Sellega seoses väidab apellant esiteks, et Üldkohus rikkus õigusnormi, leidis et komisjon ei rikkunud määruse nr 999/2001 artikli 24 a sätteid, sest ta järgis EÜ artikli 152 lõikes 1 esitatud kohustust tagada inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Selle väite teises osas märgib Prantsuse valitsus, et Üldkohus on õigusnormi rikkunud, eeldades, et komisjoni poolt määruse nr 746/2008 vastuvõtmise põhjendamiseks esitatud teaduslikud tõendid pidid tingimata kaasa tooma vastuvõetava riski taseme arengu. Teise võimalusena väidab Prantsuse valitsus, et Üldkohus on õigusnormi rikkunud, jättes kontrollimata, kas vastuvõetava riski taseme kindlaksmääramiseks võttis komisjon arvesse seda, kui rasked ja pöördumatud on TSE kahjulikud mõjud inimeste tervisele. Kolmandas osas väidab Prantsuse valitsus, et Üldkohus on õigusnormi rikkunud, kuna ta ei võtnud arvesse asjaolu, et määrus nr 746/2008 ei asenda varasemaid ennetavaid meetmeid, vaid täiendab neid alternatiivsete ja paindlikemate meetmetega.

---

(1)  ELT L 202, lk 11.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/6

---

Centrotherm Systemtechnik GmbH 29. novembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 15. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-427/09: centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-609/11)

2012/C 80/08

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Centrotherm Systemtechnik GmbH (esindajad: Rechtsanwalt A. Schulz ja Rechtsanwalt C. Onken)

Teised menetlusosalised: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 15. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas T-427/09; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 15. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas T-427/09;

| — | jätta rahuldamata centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 25. augusti 2009. aasta otsuse peale asjas R 6/2008-4; |
| --- | --- |

—

jätta rahuldamata centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 25. augusti 2009. aasta otsuse peale asjas R 6/2008-4;

| — | mõista kohtukulud välja centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG-lt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev apellatsioonkaebus on esitatud Üldkohtu otsuse peale jätta rahuldamata apellandi hagi, mille viimane esitas Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja poolt 25. augusti 2009. aastal centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG ja Centrotherm Systemtechnik GmbH vahelises tühistamismenetluses tehtud otsuse peale.

Apellant esitab oma apellatsioonkaebuses järgmised väited.

| 1. | Vaidlustatud kohtu otsus on vastuolus määruse nr 207/2009 (1) artikliga 65 ja Üldkohtu kodukorra artikli 134 lõigetega 2 ja 3. Nende sätete kohaselt oleks Üldkohus pidanud arvestama kõigi apellandi poolt esitatud väidete ja vastuvõetamatuse vastuväidetega. |
| --- | --- |

1.

Vaidlustatud kohtu otsus on vastuolus määruse nr 207/2009 (1) artikliga 65 ja Üldkohtu kodukorra artikli 134 lõigetega 2 ja 3. Nende sätete kohaselt oleks Üldkohus pidanud arvestama kõigi apellandi poolt esitatud väidete ja vastuvõetamatuse vastuväidetega.

| 2. | Teiseks on vaidlustatud kohtuotsus vastuolus määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punktiga a ja artikliga 76. Kohtuotsus lähtub ekslikust eeldusest, apellant on see, kellel lasub tõendamiskoormis seoses tegeliku kasutamisega, mis on vajalik kaubamärgist tulenevate õiguste säilitamiseks. Esiteks kohaldub määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punktis a sätestatud tühistamismenetluses põhimõte, mille kohaselt kontrollib Siseturu Ühtlustamise Amet fakte omal algatusel. Teiseks tuleneb määruse nr 207/2009 sätetest ja ülesehitusest ning eelkõige tühistamist käsitlevate sätete võrdlusest sätetega vastulause ja kehtetuks tunnistamise kohta suhtelise keeldumispõhjuse korral, et põhimõtteliselt ei ole vaidlustatud kaubamärgi omanik see, kes peab esitama tõendeid kasutamise kohta.
  Seega ei ole põhjendatud Siseturu Ühtlustamise Ameti keeldumine arvestada tõenditega põhjusel, et need ei olnud esitatud õigeaegselt. |
| --- | --- |

2.

Teiseks on vaidlustatud kohtuotsus vastuolus määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punktiga a ja artikliga 76. Kohtuotsus lähtub ekslikust eeldusest, apellant on see, kellel lasub tõendamiskoormis seoses tegeliku kasutamisega, mis on vajalik kaubamärgist tulenevate õiguste säilitamiseks. Esiteks kohaldub määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punktis a sätestatud tühistamismenetluses põhimõte, mille kohaselt kontrollib Siseturu Ühtlustamise Amet fakte omal algatusel. Teiseks tuleneb määruse nr 207/2009 sätetest ja ülesehitusest ning eelkõige tühistamist käsitlevate sätete võrdlusest sätetega vastulause ja kehtetuks tunnistamise kohta suhtelise keeldumispõhjuse korral, et põhimõtteliselt ei ole vaidlustatud kaubamärgi omanik see, kes peab esitama tõendeid kasutamise kohta.

Seega ei ole põhjendatud Siseturu Ühtlustamise Ameti keeldumine arvestada tõenditega põhjusel, et need ei olnud esitatud õigeaegselt.

| 3. | Üldkohus tõlgendas vääralt määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a, tehes Euroopa Kohtu praktikaga vastuolus oleva vale järelduse, et tegeliku kasutamise mõiste vastandub minimaalsele kasutamisele. |
| --- | --- |

3.

Üldkohus tõlgendas vääralt määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punkti a, tehes Euroopa Kohtu praktikaga vastuolus oleva vale järelduse, et tegeliku kasutamise mõiste vastandub minimaalsele kasutamisele.

| 4. | Lõpuks on vale ja Üldkohtu enda praktikaga vastuolus Siseturu Ühtlustamise Ameti kinnitus, mida Üldkohus kahtluse alla ei seadnud, et apellandi ärijuhi vande all antud ütlus ei ole tõend määruse nr 207/2009 artikli 78 lõike 1 punkti f tähenduses. |
| --- | --- |

4.

Lõpuks on vale ja Üldkohtu enda praktikaga vastuolus Siseturu Ühtlustamise Ameti kinnitus, mida Üldkohus kahtluse alla ei seadnud, et apellandi ärijuhi vande all antud ütlus ei ole tõend määruse nr 207/2009 artikli 78 lõike 1 punkti f tähenduses.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/7

---

Centrotherm Systemtechnik GmbH 29. novembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 15. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-434/09: Centrotherm Systemtechnik GmbH versus Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

(Kohtuasi C-610/11)

2012/C 80/09

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Apellant: Centrotherm Systemtechnik GmbH (esindajad: Rechtsanwalt A. Schulz ja Rechtsanwalt C. Onken)

Teised menetlusosalised: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG

Apellandi nõuded

Apellant palub Euroopa Kohtul:

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 15. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas T-434/09; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu 15. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas T-434/09;

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 25. augusti 2009. aasta otsus asjas R 6/2008-4 niivõrd, kuivõrd sellega rahuldati ühenduse kaubamärgi nr 1 301 019 CENTROTHERM kehtetuks tunnistamise taotlus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 25. augusti 2009. aasta otsus asjas R 6/2008-4 niivõrd, kuivõrd sellega rahuldati ühenduse kaubamärgi nr 1 301 019 CENTROTHERM kehtetuks tunnistamise taotlus;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ja centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG–lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ja centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG–lt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev apellatsioonkaebus on esitatud Üldkohtu otsuse peale jätta rahuldamata apellandi hagi, mille viimane esitas Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja poolt 25. augusti 2009. aastal centrotherm Clean Solutions GmbH & Co. KG ja Centrotherm Systemtechnik GmbH vahelises tühistamismenetluses tehtud otsuse peale.

Apellant esitab oma apellatsioonkaebuses järgmised väited.

| 1. | Apellatsioonkaebuse esemeks olev kohtuotsus rikub määruse nr 207/2009 (1) artikli 51 lõike 1 punkti a, kuna apellandi poolt tühistamisosakonnale esitatud apellandi ärijuhi vande all antud ütluse tõendusjõudu ei arvestatud. Vastupidi apellatsioonikoja ja Üldkohtu seisukohale on vande all antud ütlus isegi Üldkohtu enda praktika kohaselt lubatav tõend määruse nr 207/2009 artikli 78 lõike 1 punkti f tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Apellatsioonkaebuse esemeks olev kohtuotsus rikub määruse nr 207/2009 (1) artikli 51 lõike 1 punkti a, kuna apellandi poolt tühistamisosakonnale esitatud apellandi ärijuhi vande all antud ütluse tõendusjõudu ei arvestatud. Vastupidi apellatsioonikoja ja Üldkohtu seisukohale on vande all antud ütlus isegi Üldkohtu enda praktika kohaselt lubatav tõend määruse nr 207/2009 artikli 78 lõike 1 punkti f tähenduses.

| 2. | Ka tõlgendas Üldkohus valesti määruse nr 207/2009 artikli 76 lõiget 1. Vastupidi apellatsioonikoja ja Üldkohtu seisukohale kohaldub määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punktis a ette nähtud tühistamismenetluses selle määruse artikli 76 lõike 1 konkreetse sõnastuse põhjal ning määruse ülesehitusest tulenevalt pädeva asutuse kohustus uurida fakte omal algatusel. |
| --- | --- |

2.

Ka tõlgendas Üldkohus valesti määruse nr 207/2009 artikli 76 lõiget 1. Vastupidi apellatsioonikoja ja Üldkohtu seisukohale kohaldub määruse nr 207/2009 artikli 51 lõike 1 punktis a ette nähtud tühistamismenetluses selle määruse artikli 76 lõike 1 konkreetse sõnastuse põhjal ning määruse ülesehitusest tulenevalt pädeva asutuse kohustus uurida fakte omal algatusel.

| 3. | Apellandi poolt apellatsioonikojale esitatud dokumente ei oleks tulnud hilinenult esitatutena kõrvale jätta. See tuleneb esiteks määruse nr 207/2009 ülesehitusest ning eelkõige tühistamist käsitlevate sätete võrdlusest sätetega vastulause ja kehtetuks tunnistamise kohta absoluutsete keeldumispõhjuse korral ja teiseks tõendamiskoormise üldpõhimõtetest.
  Sellises kontekstis tuleb määruse (EÜ) nr 2868/95 (2) eeskirja 40 lõiget 5 tõlgendada teleoloogiliselt kitsalt. |
| --- | --- |

3.

Apellandi poolt apellatsioonikojale esitatud dokumente ei oleks tulnud hilinenult esitatutena kõrvale jätta. See tuleneb esiteks määruse nr 207/2009 ülesehitusest ning eelkõige tühistamist käsitlevate sätete võrdlusest sätetega vastulause ja kehtetuks tunnistamise kohta absoluutsete keeldumispõhjuse korral ja teiseks tõendamiskoormise üldpõhimõtetest.

Sellises kontekstis tuleb määruse (EÜ) nr 2868/95 (2) eeskirja 40 lõiget 5 tõlgendada teleoloogiliselt kitsalt.

| 4. | Kui Euroopa kohus määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 40 lõike 5 teleoloogiliselt kitsa tõlgenduse kõrvale jätab, ei saa seda sätet kohaldada, sest see oleks vastuolus ühenduse kaubamärgi määruse sätete ja ülesehitusega ning rikuks õigusriigile omast üldist proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

4.

Kui Euroopa kohus määruse (EÜ) nr 2868/95 eeskirja 40 lõike 5 teleoloogiliselt kitsa tõlgenduse kõrvale jätab, ei saa seda sätet kohaldada, sest see oleks vastuolus ühenduse kaubamärgi määruse sätete ja ülesehitusega ning rikuks õigusriigile omast üldist proportsionaalsuse põhimõtet.

---

(1)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta (ELT L 78, lk 1).

(2)  Komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (EÜT L 303, lk 1; ELT eriväljaanne 17/01, lk 189).

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud 30. novembril 2011 Oberster Gerichtshof (Austria) — Niederösterreichische Landes-Landwirtschaftskammer versus Anneliese Kuso

(Kohtuasi C-614/11)

2012/C 80/10

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberster Gerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Niederösterreichische Landes-Landwirtschaftskammer

Vastustaja: Anneliese Kuso

Eelotsuse küsimus

Kas direktiivi 76/207/EMÜ (1) artikli 3 lõike 1 punktidega a ja c, mida on muudetud direktiiviga 2002/73/EÜ, on vastuolus siseriiklikud õigusnormid, mis näevad ette, et sool põhineva diskrimineerimise küsimust seoses töösuhte lõpetamisega, mis tulenevalt enne viidatud direktiivi jõustumist (käesolevas asjas enne Austria ühinemist Euroopa Liiduga) sõlmitud individuaalsest tähtajalisest töölepingust leiab aset üksnes töölepingu tähtaja saabumisel, ei tule kontrollida enne ühinemist sõlmitud tähtajalise töölepingu alusel kui „töölt vabastamise tingimust”, vaid üksnes seoses töölepingu pikendamise taotluse rahuldamata jätmisega kui „töölevõtmise tingimust”?

---

(1)  Nõukogu 9. veebruari 1976. aasta direktiiv 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (EÜT L 39, lk 40; ELT eriväljaanne 05/01, lk 187), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiviga 2002/73/EÜ.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Oberlandesgericht Braunschweig (Saksamaa) 7. detsembril 2011 rahatrahvi määramist käsitlevas asjas International Jet Management GmbH

(Kohtuasi C-628/11)

2012/C 80/11

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Oberlandesgericht Braunschweig

Põhikohtuasja pool

Apellatsioonkaebuse esitaja: International Jet Management GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas olukord, kus liikmesriik (Saksamaa Liitvabariik) nõuab lennuettevõtjalt, kellel on mõne muu liikmesriigi (Austria Vabariik) välja antud kehtiv lennutegevusluba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta artiklite 3 ja 8 tähenduses, sisenemisluba selliste mitteregulaarlendude (tasu eest tehtavad tellimuslennud) puhul, mis väljuvad kolmandatest riikidest ja saabuvad liikmesriigi territooriumile, kuulub ELTL artiklis 18 (endine EÜ artikkel 12) sätestatud diskrimineerimiskeelu kohaldamisalasse? |
| --- | --- |

1.

Kas olukord, kus liikmesriik (Saksamaa Liitvabariik) nõuab lennuettevõtjalt, kellel on mõne muu liikmesriigi (Austria Vabariik) välja antud kehtiv lennutegevusluba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta artiklite 3 ja 8 tähenduses, sisenemisluba selliste mitteregulaarlendude (tasu eest tehtavad tellimuslennud) puhul, mis väljuvad kolmandatest riikidest ja saabuvad liikmesriigi territooriumile, kuulub ELTL artiklis 18 (endine EÜ artikkel 12) sätestatud diskrimineerimiskeelu kohaldamisalasse?

| 2. | Kas juhul, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, rikutakse ELTL artiklit 18 (endine EÜ artikkel 12) juba loanõude kui sellisega, kui kolmandatest riikidest väljuvate lendude puhul nõutakse sisenemisluba, mille taotlemata jätmise korral võidakse kohaldada rahatrahvi, küll lennuettevõtjatelt, kellele on antud lennutegevusluba mõnes muus liikmesriigis, kuid ei nõuta lennuettevõtjatelt, kes on saanud lennutegevusloa Saksamaa Liitvabariigis? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, rikutakse ELTL artiklit 18 (endine EÜ artikkel 12) juba loanõude kui sellisega, kui kolmandatest riikidest väljuvate lendude puhul nõutakse sisenemisluba, mille taotlemata jätmise korral võidakse kohaldada rahatrahvi, küll lennuettevõtjatelt, kellele on antud lennutegevusluba mõnes muus liikmesriigis, kuid ei nõuta lennuettevõtjatelt, kes on saanud lennutegevusloa Saksamaa Liitvabariigis?

| 3. | Kas juhul, kui ELTL artikkel 18 (endine EÜ artikkel 12) on küll kohaldatav (esimene küsimus), kuid loanõuet kui sellist ei peeta siiski diskrimineerivaks (teine küsimus), tohib asjaomaste isikute lendude puhul, mis väljuvad kolmandatest riikidest ja saabuvad Saksamaa Liitvabariiki, seada sisenemisloa andmist rahatrahvi ähvardusel, ilma et rikutaks diskrimineerimiskeeldu, sõltuvusse sellest, kas liikmesriigi lennuettevõtja tõendab luba väljaandvale asutusele, et Saksamaa Liitvabariigis lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad ei ole võimelised asjaomaseid lennuteenuseid osutama (asjaomaste siseriiklike lennuettevõtjate kättesaadavust välistav tõend)? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui ELTL artikkel 18 (endine EÜ artikkel 12) on küll kohaldatav (esimene küsimus), kuid loanõuet kui sellist ei peeta siiski diskrimineerivaks (teine küsimus), tohib asjaomaste isikute lendude puhul, mis väljuvad kolmandatest riikidest ja saabuvad Saksamaa Liitvabariiki, seada sisenemisloa andmist rahatrahvi ähvardusel, ilma et rikutaks diskrimineerimiskeeldu, sõltuvusse sellest, kas liikmesriigi lennuettevõtja tõendab luba väljaandvale asutusele, et Saksamaa Liitvabariigis lennutegevusloa saanud lennuettevõtjad ei ole võimelised asjaomaseid lennuteenuseid osutama (asjaomaste siseriiklike lennuettevõtjate kättesaadavust välistav tõend)?

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad — Varna (Bulgaaria) 15. detsembril 2011 — Stroy Trans EOOD versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto” — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

(Kohtuasi C-642/11)

2012/C 80/12

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen Sad — Varna

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Stroy Trans EOOD

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto” — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 203 tuleb tõlgendada nii, et isiku poolt arvele märgitud käibemaks kuulub tasumisele olenemata sellest, kas oli olemas alus näidata käibemaksu (tarne või teenus puudus või makset ei tehtud), ja nii, et Zakon za danak varhu dobavenata stoynost’i (käibemaksuseadus) kohaldamist kontrollivatel asutustel ei ole tulenevalt siseriiklikust õigusnormist, mille kohaselt võib arvet korrigeerida vaid arve koostaja, õigust isiku poolt arvele märgitud käibemaksu korrigeerida? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artiklit 203 tuleb tõlgendada nii, et isiku poolt arvele märgitud käibemaks kuulub tasumisele olenemata sellest, kas oli olemas alus näidata käibemaksu (tarne või teenus puudus või makset ei tehtud), ja nii, et Zakon za danak varhu dobavenata stoynost’i (käibemaksuseadus) kohaldamist kontrollivatel asutustel ei ole tulenevalt siseriiklikust õigusnormist, mille kohaselt võib arvet korrigeerida vaid arve koostaja, õigust isiku poolt arvele märgitud käibemaksu korrigeerida?

| 2. | Kas neutraalse maksustamise, proportsionaalsuse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet rikub haldustava ja kohtupraktika, mille kohaselt võetakse ühelt poolelt (arvel nimetatud kauba soetaja või teenuse saaja) revisjoni tulemusel tehtud maksuotsusega sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus, samal ajal kui teise poole (arve väljastaja) osas jäetakse arvel näidatud käibemaks — taas revisjoni tulemusel tehtud maksuotsusega — korrigeerimata, ja seda nimelt järgmistel juhtudel:






  — | arve väljastaja ei ole tema juures toimunud revisjoni käigus esitanud dokumente; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas neutraalse maksustamise, proportsionaalsuse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtet rikub haldustava ja kohtupraktika, mille kohaselt võetakse ühelt poolelt (arvel nimetatud kauba soetaja või teenuse saaja) revisjoni tulemusel tehtud maksuotsusega sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus, samal ajal kui teise poole (arve väljastaja) osas jäetakse arvel näidatud käibemaks — taas revisjoni tulemusel tehtud maksuotsusega — korrigeerimata, ja seda nimelt järgmistel juhtudel:

—

arve väljastaja ei ole tema juures toimunud revisjoni käigus esitanud dokumente;

| — | arve väljastaja esitas revisjoni käigus dokumendid, kuid tema tarnijad jätsid asjaomased tõendid esitamata või ei ole esitatud tõendite põhjal võimalik tuvastada kaubatarne või teenuse osutamise tegelikku toimumist; |
| --- | --- |

—

arve väljastaja esitas revisjoni käigus dokumendid, kuid tema tarnijad jätsid asjaomased tõendid esitamata või ei ole esitatud tõendite põhjal võimalik tuvastada kaubatarne või teenuse osutamise tegelikku toimumist;

| — | arvete väljastaja juures tehtud revisjoni käigus ei kontrollitud kõnealuseid tarneahela osaks olnud tarneid? |
| --- | --- |

—

arvete väljastaja juures tehtud revisjoni käigus ei kontrollitud kõnealuseid tarneahela osaks olnud tarneid?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, lk 1).

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen Sad — Varna (Bulgaaria) 15. detsembril 2011 — LVK 56 EOOD versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto” — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

(Kohtuasi C-643/11)

2012/C 80/13

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen Sad — Varna

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: LVK 56 EOOD

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto” — Varna pri Tsentralno Upravlenie na Natsionalnata Agentsia za Prihodite

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikkel 203 hõlmab kõiki käibemaksu ebaõige arvele märkimise juhtumeid, kaasa arvatud juhtumeid, mil väljastati käibemaksu sisaldav arve, ilma et maksustatav teokoosseis oleks täidetud? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav: kas direktiivi 2006/112 artiklid 203 ja 273 nõuavad, et liikmesriigid sätestaksid sõnaselgelt, et tasuma peab arvel märgitud käibemaksu, mille osas tehingut ei tehtud, või piisab direktiivi üldreegli ülevõtmisest, mille kohaselt käibemaksu tasub iga isik, kes märgib arvele käibemaksu? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (1), mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikkel 203 hõlmab kõiki käibemaksu ebaõige arvele märkimise juhtumeid, kaasa arvatud juhtumeid, mil väljastati käibemaksu sisaldav arve, ilma et maksustatav teokoosseis oleks täidetud? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav: kas direktiivi 2006/112 artiklid 203 ja 273 nõuavad, et liikmesriigid sätestaksid sõnaselgelt, et tasuma peab arvel märgitud käibemaksu, mille osas tehingut ei tehtud, või piisab direktiivi üldreegli ülevõtmisest, mille kohaselt käibemaksu tasub iga isik, kes märgib arvele käibemaksu?

| 2. | Kas — pidades silmas direktiivi 2006/112 põhjendust 39 ja tagamaks sisendkäibemaksu mahaarvamise täpsust — nõuavad direktiivi artiklid 73, 179 ja 203, et juhul, kui arvele märgiti käibemaks, ilma et maksustatav teokoosseis oleks täidetud, korrigeerib maksuasutus maksustatavat summat ja arvele märgitud maksu? |
| --- | --- |

2.

Kas — pidades silmas direktiivi 2006/112 põhjendust 39 ja tagamaks sisendkäibemaksu mahaarvamise täpsust — nõuavad direktiivi artiklid 73, 179 ja 203, et juhul, kui arvele märgiti käibemaks, ilma et maksustatav teokoosseis oleks täidetud, korrigeerib maksuasutus maksustatavat summat ja arvele märgitud maksu?

| 3. | Kas direktiivi 2006/112 artiklis 395 sätestatud erimeetmed saavad kehtima jääda põhikohtuasja maksupraktika raames, mille kohaselt maksuasutus kontrollib sisendkäibemaksu mahaarvamise osas üksnes maha arvatud sisendkäibemaksu, samas kui sooritatud tehingute pealt tuleb maksu igal juhul tasuda juba seetõttu, et see oli arvele märgitud? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav: kas direktiivi 2006/112 artikli 203 järgi on lubatud ja kui, siis millistel juhtudel, et sama tehingu pealt nõutakse käibemaksu kõigepealt tarnijalt või teenuse osutajalt, kuna ta on selle arvele märkinud, ning seejärel tarne või teenuse saajalt, keelates tal sisendkäibemaksu maha arvata? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2006/112 artiklis 395 sätestatud erimeetmed saavad kehtima jääda põhikohtuasja maksupraktika raames, mille kohaselt maksuasutus kontrollib sisendkäibemaksu mahaarvamise osas üksnes maha arvatud sisendkäibemaksu, samas kui sooritatud tehingute pealt tuleb maksu igal juhul tasuda juba seetõttu, et see oli arvele märgitud? Kui vastus sellele küsimusele on jaatav: kas direktiivi 2006/112 artikli 203 järgi on lubatud ja kui, siis millistel juhtudel, et sama tehingu pealt nõutakse käibemaksu kõigepealt tarnijalt või teenuse osutajalt, kuna ta on selle arvele märkinud, ning seejärel tarne või teenuse saajalt, keelates tal sisendkäibemaksu maha arvata?

| 4. | Kas põhikohtuasja maksupraktika — mille kohaselt maksustatava tarne või maksustatava teenuse saajal ei ole õigust sisendkäibemaksu maha arvata, „kuna tehingu toimumine ei ole tõendatud”, ilma et võetaks arvesse varem tehtud tuvastusi, et tarnija või teenuse osutaja suhtes on tekkinud maksunõue ning et tal on maksu tasumise kohustus, kusjuures kuni sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse kontrollimiseni ei olnud asjaomast maksuotsust muudetud ning riigi poolt ette nähtud menetluses muutmiseks ei olnud põhjust või ei olnud seda põhjust tuvastatud —, rikub käibemaksu akumuleerumise vältimise põhimõtet ning kas see maksupraktika on vastuolus õiguskindluse, võrdse kohtlemise ja neutraalse maksustamise põhimõttega? |
| --- | --- |

4.

Kas põhikohtuasja maksupraktika — mille kohaselt maksustatava tarne või maksustatava teenuse saajal ei ole õigust sisendkäibemaksu maha arvata, „kuna tehingu toimumine ei ole tõendatud”, ilma et võetaks arvesse varem tehtud tuvastusi, et tarnija või teenuse osutaja suhtes on tekkinud maksunõue ning et tal on maksu tasumise kohustus, kusjuures kuni sisendkäibemaksu mahaarvamise õiguse kontrollimiseni ei olnud asjaomast maksuotsust muudetud ning riigi poolt ette nähtud menetluses muutmiseks ei olnud põhjust või ei olnud seda põhjust tuvastatud —, rikub käibemaksu akumuleerumise vältimise põhimõtet ning kas see maksupraktika on vastuolus õiguskindluse, võrdse kohtlemise ja neutraalse maksustamise põhimõttega?

| 5. | Kas direktiivi 2006/112 artikli 167 ja artikli 168 punkti a kohaselt on lubatud olukord, kus maksustatava tarne või maksustatava teenuse saajal, kes täidab kõik direktiivi artikli 178 tingimused, ei ole õigust sisendkäibemaksu maha arvata, pärast seda kui tarnija või teenuse osutaja suhtes tehtud ja jõustunud maksuotsusega ei korrigeeritud selle tehingu eest arvele märgitud käibemaksu „maksustatava teokoosseisu puudumise tõttu”, vaid tuvastati maksunõude olemasolu, mida võeti arvesse ka asjaomasel maksustamisperioodil tasumisele kuuluva maksusumma kindlakstegemisel? Kas sellele küsimusele vastamisel on oluline, et tarnija või teenuse osutaja ei esitanud revisjoni käigus raamatupidamisdokumente ning et sellel perioodil tasumisele kuuluv summa tehti kindlaks üksnes käibedeklaratsioonis ning ostu- ja müügiaruannetes esitatud andmete alusel? |
| --- | --- |

5.

Kas direktiivi 2006/112 artikli 167 ja artikli 168 punkti a kohaselt on lubatud olukord, kus maksustatava tarne või maksustatava teenuse saajal, kes täidab kõik direktiivi artikli 178 tingimused, ei ole õigust sisendkäibemaksu maha arvata, pärast seda kui tarnija või teenuse osutaja suhtes tehtud ja jõustunud maksuotsusega ei korrigeeritud selle tehingu eest arvele märgitud käibemaksu „maksustatava teokoosseisu puudumise tõttu”, vaid tuvastati maksunõude olemasolu, mida võeti arvesse ka asjaomasel maksustamisperioodil tasumisele kuuluva maksusumma kindlakstegemisel? Kas sellele küsimusele vastamisel on oluline, et tarnija või teenuse osutaja ei esitanud revisjoni käigus raamatupidamisdokumente ning et sellel perioodil tasumisele kuuluv summa tehti kindlaks üksnes käibedeklaratsioonis ning ostu- ja müügiaruannetes esitatud andmete alusel?

| 6. | Sõltuvalt eelmistele küsimustele antud vastustest: kas direktiivi 2006/112 artiklit 167 ja artikli 168 punkti a tuleb tõlgendada nii, et käibemaksu neutraalsuse põhimõte nõuab põhikohtuasja asjaoludega sarnastel juhtudel, et maksukohustuslane saab arvele märgitud maksu maha arvata? |
| --- | --- |

6.

Sõltuvalt eelmistele küsimustele antud vastustest: kas direktiivi 2006/112 artiklit 167 ja artikli 168 punkti a tuleb tõlgendada nii, et käibemaksu neutraalsuse põhimõte nõuab põhikohtuasja asjaoludega sarnastel juhtudel, et maksukohustuslane saab arvele märgitud maksu maha arvata?

---

(1)  ELT L 347, lk 1.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa) 16. detsembril 2011 — Land Berlin versus Ellen Mirjam Sapir jt

(Kohtuasi C-645/11)

2012/C 80/14

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesgerichtshof

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Land Berlin

Vastustajad: Ellen Mirjam Sapir, Michael J Busse, Mirjam M Birgansky, Gideon Rumney, Benjamin Ben-Zadok ja Hedda Brown

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas õigusliku aluseta tehtud makse tagasinõudmine on tsiviilasi määruse (EÜ) nr 44/2001 (1) artikli 1 lõike 1 tähenduses ka siis, kui ametiasutus annab liidumaale korralduse maksta kannatanutele restitutsioonina osa kinnisasja müügilepingu alusel saadust, kuid selle asemel kantakse kannatanutele ekslikult üle kogu ostuhind? |
| --- | --- |

1.

Kas õigusliku aluseta tehtud makse tagasinõudmine on tsiviilasi määruse (EÜ) nr 44/2001 (1) artikli 1 lõike 1 tähenduses ka siis, kui ametiasutus annab liidumaale korralduse maksta kannatanutele restitutsioonina osa kinnisasja müügilepingu alusel saadust, kuid selle asemel kantakse kannatanutele ekslikult üle kogu ostuhind?

| 2. | Kas määruse (EÜ) nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 järgi vajalik mitme nõude tihe seotus esineb ka juhul, kui kostjad tuginevad täiendavatele restitutsiooninõuetele, mida saab lahendada vaid üheskoos? |
| --- | --- |

2.

Kas määruse (EÜ) nr 44/2001 artikli 6 punkti 1 järgi vajalik mitme nõude tihe seotus esineb ka juhul, kui kostjad tuginevad täiendavatele restitutsiooninõuetele, mida saab lahendada vaid üheskoos?

| 3. | Kas määruse (EÜ) nr 44/2001 artikli 6 punkt 1 kuulub kohaldamisele ka kostjate suhtes, kelle elukoht ei ole Euroopa Liidus? Kui jah, siis kas sama kehtib ka juhul, kui kostja elukohariigis ei pruugita tunnustada kohtuotsust otsuse teinud riigiga sõlmitud kahepoolse kokkuleppe alusel pädevuse puudumise argumendi tõttu? |
| --- | --- |

3.

Kas määruse (EÜ) nr 44/2001 artikli 6 punkt 1 kuulub kohaldamisele ka kostjate suhtes, kelle elukoht ei ole Euroopa Liidus? Kui jah, siis kas sama kehtib ka juhul, kui kostja elukohariigis ei pruugita tunnustada kohtuotsust otsuse teinud riigiga sõlmitud kahepoolse kokkuleppe alusel pädevuse puudumise argumendi tõttu?

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 42).

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Mercantil de Barcelona (Hispaania) 30. detsembril 2011 — Serveis en Impressio i Retolacio Vargas, S.L versus Banco Mare Nostrum, S.A.

(Kohtuasi C-664/11)

2012/C 80/15

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado Mercantil 4 Barcelona

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Serveis en Impressio i Retolacio Vargas, S.L.

Kostja: Banco Mare Nostrum S.A.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas seda, kui krediidiasutus pakub kliendile varasemate finantstehingute intressimäära muutumise riski katteks intressimäära vahetuslepingut (intressi-swap), tuleb käsitada investeerimisnõustamise teenusena vastavalt finantsinstrumentide turgude direktiivi (1) artikli 4 lõike 1 punktis 4 antud määratlusele? |
| --- | --- |

1.

Kas seda, kui krediidiasutus pakub kliendile varasemate finantstehingute intressimäära muutumise riski katteks intressimäära vahetuslepingut (intressi-swap), tuleb käsitada investeerimisnõustamise teenusena vastavalt finantsinstrumentide turgude direktiivi (1) artikli 4 lõike 1 punktis 4 antud määratlusele?

| 2. | Kas kõnealuse direktiivi artikli 19 lõikes 4 ettenähtud sobivustesti tegemata jätmisega mittekutselise investori puhul kaasneb investori ja nõustava krediidiasutuse vahel sõlmitud intressimäära vahetuslepingu täielik õigustühisus? |
| --- | --- |

2.

Kas kõnealuse direktiivi artikli 19 lõikes 4 ettenähtud sobivustesti tegemata jätmisega mittekutselise investori puhul kaasneb investori ja nõustava krediidiasutuse vahel sõlmitud intressimäära vahetuslepingu täielik õigustühisus?

| 3. | Kas juhul, kui kirjeldatud tingimustel osutatud teenust ei käsitata investeerimisnõustamisena, kaasneb üksnes asjaoluga, et selline keerukas finantsinstrument nagu intressimäära vahetusleping (intressi-swap) ostetakse investeerimisasutuse süü tõttu ilma finantsinstrumentide turgude direktiivi artikli 19 lõikes 5 ettenähtud asjakohasustesti tegemata, selle krediidiasutuse endaga sõlmitud ostulepingu täielik õigustühisus? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui kirjeldatud tingimustel osutatud teenust ei käsitata investeerimisnõustamisena, kaasneb üksnes asjaoluga, et selline keerukas finantsinstrument nagu intressimäära vahetusleping (intressi-swap) ostetakse investeerimisasutuse süü tõttu ilma finantsinstrumentide turgude direktiivi artikli 19 lõikes 5 ettenähtud asjakohasustesti tegemata, selle krediidiasutuse endaga sõlmitud ostulepingu täielik õigustühisus?

| 4. | Kas vastavalt finantsinstrumentide turgude direktiivi artikli 19 lõikele 9 on pelgalt asjaolu, et krediidiasutus pakub sama või mõne teise erineva asutusega sõlmitud hüpoteeklaenuga seotud keerukat finantsinstrumenti, piisav selleks, et jätta kõnealuses artiklis 19 ettenähtud sobivustesti ja asjakohasustesti — mille investeerimisasutus peab mittekutselise investori puhul tegema — tegemise kohustus kohaldamata? |
| --- | --- |

4.

Kas vastavalt finantsinstrumentide turgude direktiivi artikli 19 lõikele 9 on pelgalt asjaolu, et krediidiasutus pakub sama või mõne teise erineva asutusega sõlmitud hüpoteeklaenuga seotud keerukat finantsinstrumenti, piisav selleks, et jätta kõnealuses artiklis 19 ettenähtud sobivustesti ja asjakohasustesti — mille investeerimisasutus peab mittekutselise investori puhul tegema — tegemise kohustus kohaldamata?

| 5. | Kas selleks, et saaks välistada finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 19 kehtestatud kohustuste kohaldamise, on vaja, et finantstoote suhtes, millega pakutav finantsinstrument on seotud, kehtiksid samasugused seaduses sätestatud investorikaitsestandardid, mida nõuab kõnealune direktiiv? |
| --- | --- |

5.

Kas selleks, et saaks välistada finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 19 kehtestatud kohustuste kohaldamise, on vaja, et finantstoote suhtes, millega pakutav finantsinstrument on seotud, kehtiksid samasugused seaduses sätestatud investorikaitsestandardid, mida nõuab kõnealune direktiiv?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Mercantil de Barcelona (Hispaania) 30. detsembril 2011 — Alfonso Carlos Amselem Almor versus NCG Banco, S.A.

(Kohtuasi C-665/11)

2012/C 80/16

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado Mercantil de Barcelona

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Alfonso Carlos Amselem Almor

Kostja: NCG Banco, S.A.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas seda, kui krediidiasutus pakub kliendile, kellega ta on eelnevalt sõlminud hüpoteeklaenu lepingu, selle tehingu intressimäärade muutumise riski katteks intressimäära vahetuslepingut (intressi-swap), tuleb käsitada investeerimisnõustamise teenusena vastavalt finantsinstrumentide turgude direktiivi (1) artikli 4 lõike 1 punktis 4 antud määratlusele? |
| --- | --- |

1.

Kas seda, kui krediidiasutus pakub kliendile, kellega ta on eelnevalt sõlminud hüpoteeklaenu lepingu, selle tehingu intressimäärade muutumise riski katteks intressimäära vahetuslepingut (intressi-swap), tuleb käsitada investeerimisnõustamise teenusena vastavalt finantsinstrumentide turgude direktiivi (1) artikli 4 lõike 1 punktis 4 antud määratlusele?

| 2. | Kas kõnealuse direktiivi artikli 19 lõikes 4 ettenähtud sobivustesti tegemata jätmisega mittekutselise investori puhul kaasneb investori ja nõustava krediidiasutuse vahel sõlmitud intressimäära vahetuslepingu täielik õigustühisus? |
| --- | --- |

2.

Kas kõnealuse direktiivi artikli 19 lõikes 4 ettenähtud sobivustesti tegemata jätmisega mittekutselise investori puhul kaasneb investori ja nõustava krediidiasutuse vahel sõlmitud intressimäära vahetuslepingu täielik õigustühisus?

| 3. | Kas juhul, kui kirjeldatud tingimustel osutatud teenust ei käsitata investeerimisnõustamisena, kaasneb üksnes asjaoluga, et selline keerukas finantsinstrument nagu intressimäära vahetusleping (intressi-swap) ostetakse investeerimisasutuse süü tõttu ilma finantsinstrumentide turgude direktiivi artikli 19 lõikes 5 ettenähtud asjakohasustesti tegemata, selle krediidiasutuse endaga sõlmitud ostulepingu täielik õigustühisus? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui kirjeldatud tingimustel osutatud teenust ei käsitata investeerimisnõustamisena, kaasneb üksnes asjaoluga, et selline keerukas finantsinstrument nagu intressimäära vahetusleping (intressi-swap) ostetakse investeerimisasutuse süü tõttu ilma finantsinstrumentide turgude direktiivi artikli 19 lõikes 5 ettenähtud asjakohasustesti tegemata, selle krediidiasutuse endaga sõlmitud ostulepingu täielik õigustühisus?

| 4. | Kas vastavalt finantsinstrumentide turgude direktiivi artikli 19 lõikele 9 on pelgalt asjaolu, et krediidiasutus pakub hüpoteeklaenuga seotud keerukat finantsinstrumenti, piisav selleks, et jätta kõnealuses artiklis 19 ettenähtud sobivustesti ja asjakohasustesti — mille investeerimisasutus peab mittekutselise investori puhul tegema — tegemise kohustus kohaldamata? |
| --- | --- |

4.

Kas vastavalt finantsinstrumentide turgude direktiivi artikli 19 lõikele 9 on pelgalt asjaolu, et krediidiasutus pakub hüpoteeklaenuga seotud keerukat finantsinstrumenti, piisav selleks, et jätta kõnealuses artiklis 19 ettenähtud sobivustesti ja asjakohasustesti — mille investeerimisasutus peab mittekutselise investori puhul tegema — tegemise kohustus kohaldamata?

| 5. | Kas selleks, et saaks välistada finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 19 kehtestatud kohustuste kohaldamise, on vaja, et finantstoote suhtes, millega pakutav finantsinstrument on seotud, kehtiksid samasugused seaduses sätestatud investorikaitsestandardid, mida nõuab kõnealune direktiiv? |
| --- | --- |

5.

Kas selleks, et saaks välistada finantsinstrumentide turgude direktiivi artiklis 19 kehtestatud kohustuste kohaldamise, on vaja, et finantstoote suhtes, millega pakutav finantsinstrument on seotud, kehtiksid samasugused seaduses sätestatud investorikaitsestandardid, mida nõuab kõnealune direktiiv?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo per la Sardegna (Itaalia) 2. jaanuaril 2012 — Danilo Tola versus Ministero della Difesa

(Kohtuasi C-4/12)

2012/C 80/17

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo per la Sardegna

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Danilo Tola

Kostja: Ministero della Difesa

Kuna eelotsusetaotlus võeti 5. jaanuaril 2012. aastal tagasi, kustutati kohtuasi 18. jaanuari 2012. aasta määrusega Euroopa Kohtu registrist.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Augstākās tiesas Senāts (Läti Vabariik) 17. jaanuaril 2012 — Mohamad Zakaria

(Kohtuasi C-23/12)

2012/C 80/18

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Augstākās tiesas Senāts

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Mohamad Zakaria

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (1), artikli 13 lõikes 3 peetakse silmas isiku õigust kaevata edasi mitte ainult riiki sisenemist keelava otsuse peale, vaid ka sellise otsuse, millega isikule antakse luba riiki siseneda, vastuvõtmise menetluse raames toime pandud õigusrikkumiste peale? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) (1), artikli 13 lõikes 3 peetakse silmas isiku õigust kaevata edasi mitte ainult riiki sisenemist keelava otsuse peale, vaid ka sellise otsuse, millega isikule antakse luba riiki siseneda, vastuvõtmise menetluse raames toime pandud õigusrikkumiste peale?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas kõnealune õigusnorm kehtestab liikmesriigile — arvestades määruse nr 562/2006 põhjenduses 20 ja artikli 6 lõikes 1 ning samuti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatuga — kohustuse tagada tõhus õiguskaitsevahend kohtus? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas kõnealune õigusnorm kehtestab liikmesriigile — arvestades määruse nr 562/2006 põhjenduses 20 ja artikli 6 lõikes 1 ning samuti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatuga — kohustuse tagada tõhus õiguskaitsevahend kohtus?

| 3. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav ja vastus teisele küsimusele on eitav, siis kas määruse nr 562/2006 artikli 13 lõige 3 kehtestab liikmesriigile — arvestades selle määruse põhjenduses 20 ja artikli 6 lõikes 1 ning samuti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatuga — kohustuse tagada tõhus õiguskaitsevahend haldusorganis, mis pakub institutsioonilisest ja funktsionaalsest vaatepunktist samad tagatised mis kohus? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav ja vastus teisele küsimusele on eitav, siis kas määruse nr 562/2006 artikli 13 lõige 3 kehtestab liikmesriigile — arvestades selle määruse põhjenduses 20 ja artikli 6 lõikes 1 ning samuti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatuga — kohustuse tagada tõhus õiguskaitsevahend haldusorganis, mis pakub institutsioonilisest ja funktsionaalsest vaatepunktist samad tagatised mis kohus?

---

(1)  ELT L 105, lk 1.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/13

---

31. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Poola Vabariik

(Kohtuasi C-48/12)

2012/C 80/19

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: P. Hetsch, S. Petrova ja K. Herrmann)

Kostja: Poola Vabariik

Hageja nõuded

| — | Tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud kõiki vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Kreeka Vabariik rikkunud selle direktiivi artikli 33 lõikest 1 tulenevaid kohustusi |
| --- | --- |

—

Tuvastada, et kuna Poola Vabariik ei ole vastu võtnud kõiki vajalikke õigus- ja haldusnorme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (1) täitmiseks või vähemalt ei ole komisjoni neist teavitanud, siis on Kreeka Vabariik rikkunud selle direktiivi artikli 33 lõikest 1 tulenevaid kohustusi

| — | kohustada Poola Vabariiki direktiivi 2008/50/EÜ ülevõtmiseks vajalikest meetmetest teatamise kohustuse rikkumise eest tasuma ELTL artikli 260 lõike 3 alusel 71 521,38 euro suurust karistusmakset päevas alates käesolevas kohtuasjas otsuse kuulutamise päevast; |
| --- | --- |

—

kohustada Poola Vabariiki direktiivi 2008/50/EÜ ülevõtmiseks vajalikest meetmetest teatamise kohustuse rikkumise eest tasuma ELTL artikli 260 lõike 3 alusel 71 521,38 euro suurust karistusmakset päevas alates käesolevas kohtuasjas otsuse kuulutamise päevast;

| — | mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Poola Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Komisjon heidab Poola Vabariigile ette direktiivi 2008/50/EÜ artikli 33 lõikes 1 sätestatud kohustuse rikkumist.

Komisjoni väitel on direktiiv 2008/50/EÜ liidu tasandil oluline õigusinstrument õhusaasteainete osas ning selle eesmärk on keskkonna ja inimtervise kaitse. Selles direktiivis on muu hulgas kindlaks määratud hindamis- ja mõõtmisstandardid ning kokkupuute vähendamise eesmärgid tahkete osakeste kontsentratsiooni kohta õhus, mille puhul on tegemist selliste ainetega, mis on õhus inimeste tervisele kõige kahjulikumad. Direktiiv kohustab liikmesriike vähendama tahkete osakeste PM 2,5 saastatuse taseme määra 2015. aastaks 20 μg/m3-le. Lisaks määrab direktiiv PM 2,5 osas sihtväärtuseks 25 μg/m3, mis tuleb saavutada 1. jaanuariks 2010. Liikmesriigid peavad direktiivi kohaselt aastaks 2015 saavutama PM 2,5 osas piirtaseme 25 μg/m3 (esimene etapp), teises etapis (aastaks 2020) seevastu piirtaseme 20 μg/m3. Lisaks kohustab direktiiv 2008/50/EÜ liikmesriike teavitama avalikkust õhu kvaliteedist ja teistest direktiivi alusel võetud meetmetest (artiklid 26 ja 27).

Direktiivi 2008/50/EÜ artikli 33 lõike 1 kohaselt oli Poola Vabariik kohustatud 11. juuniks 2010 vastu võtma ja jõustama selle direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid.

Komisjoni arvates ei ole Poola Vabariik vajalikke norme Poola õiguskorda üle võtnud ega neid jõustanud. Direktiivi 2008/50/EÜ artikli 33 lõikes 1 sätestatud kohustuse täitmiseks ei piisa keskkonnakaitseseaduse ja mõne muu seaduse muutmise seaduse eelnõu aluste väljatöötamisest keskkonnaministeeriumis.

Poola ametiasutused teatasid komisjonile üksnes, et direktiivi 2008/50/EÜ artikli 6 lõige 1 ja artikkel 23 on osaliselt üle võetud 17. juuli 2009. aasta seaduse kasvuhoonegaaside ja muude ainete haldamise süsteemi kohta, millega luuakse vääveldioksiidi (SO2) ja lämmastikoksiidi (NO) heitmete haldamise süsteem ning kohustus töötada välja siseriiklik kokkupuute vähendamise plaan, artiklitega 13 ja 15.

---

(1)  ELT L 152, lk 1.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/14

---

Kendrion NV 1. veebruaril 2012 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (neljas koda) 16. novembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas T-54/06: Kendrion versus komisjon

(Kohtuasi C-50/12 P)

2012/C 80/20

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Apellant: Kendrion NV (esindajad: Rechtsanwalt P. Glazener ja Rechtsanwalt T. Ottervanger)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

Apellant palub:

| — | tühistada vaidlustatud kohtuotsus vastavalt apellatsioonkaebuses esitatud põhjendustele tervikuna või osaliselt; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtuotsus vastavalt apellatsioonkaebuses esitatud põhjendustele tervikuna või osaliselt;

| — | otsus tühistada tervikuna või osaliselt apellanti puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

otsus tühistada tervikuna või osaliselt apellanti puudutavas osas;

| — | tühistada apellandile määratud trahv või vähendada seda; |
| --- | --- |

—

tühistada apellandile määratud trahv või vähendada seda;

| — | teise võimalusena saata asi tagasi Üldkohtule uue otsuse tegemiseks kooskõlas Euroopa Kohtus antud õigusliku hinnanguga; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena saata asi tagasi Üldkohtule uue otsuse tegemiseks kooskõlas Euroopa Kohtus antud õigusliku hinnanguga;

| — | mõista käesoleva menetluse ja Üldkohtu menetluse kulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse ja Üldkohtu menetluse kulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Esimese väite
  kohaselt on Üldkohus tõlgendanud liidu õigust vääralt ning põhjendanud oma otsust vasturääkivalt ja ebapiisavalt, kui ta leidis, et komisjon on piisavalt põhjendanud, miks ta määras Kendrionile suurema trahvi kui Fardemile. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite
  kohaselt on Üldkohus tõlgendanud liidu õigust vääralt ning põhjendanud oma otsust vasturääkivalt ja ebapiisavalt, kui ta leidis, et komisjon on piisavalt põhjendanud, miks ta määras Kendrionile suurema trahvi kui Fardemile.

| 2. | Teise väite
  kohaselt tegi Üldkohus hindamisvea küsimuse lahendamisel, kas Kendrion vastutab oma endisele tütarettevõtjale Fardemile määratava trahvi eest solidaarselt, ning Üldkohus tegi vigu tõendite hindamisel, rikkudes seeläbi menetlusnorme. Oma otsuses jagas Üldkohus valesti tõendamiskoormise, tõlgendas ilmselgelt valesti faktilisi asjaolusid ja hindas tõendeid ilmselgelt valesti. Üldkohus põhjendas puudulikult oma järeldusi ega käsitlenud piisavalt Kendrioni argumente. |
| --- | --- |

2.

Teise väite
  kohaselt tegi Üldkohus hindamisvea küsimuse lahendamisel, kas Kendrion vastutab oma endisele tütarettevõtjale Fardemile määratava trahvi eest solidaarselt, ning Üldkohus tegi vigu tõendite hindamisel, rikkudes seeläbi menetlusnorme. Oma otsuses jagas Üldkohus valesti tõendamiskoormise, tõlgendas ilmselgelt valesti faktilisi asjaolusid ja hindas tõendeid ilmselgelt valesti. Üldkohus põhjendas puudulikult oma järeldusi ega käsitlenud piisavalt Kendrioni argumente.

| 3. | Kolmanda väitega
  vaidlustab Kendrion kohtuotsuse põhjendused, kus Üldkohus käsitleb Kendrioni poolt esimeses kohtuastmes esitatud teist, neljandat ja viiendat väidet ning need tagasi lükkab. Kendrioni arvates on Üldkohus liidu õigust valesti tõlgendanud, kui ta leidis, et emaettevõtja Kendrionile, kes rikkumises ei osalenud, võib määrata trahvi, mis on suurem kui rikkumise toime pannud tütarettevõtjale Fardemile määratav trahv. Peale selle on Üldkohus rikkunud võrdse kohtlemise põhimõtet ning põhjendanud oma otsust vasturääkivalt ja ebapiisavalt. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väitega
  vaidlustab Kendrion kohtuotsuse põhjendused, kus Üldkohus käsitleb Kendrioni poolt esimeses kohtuastmes esitatud teist, neljandat ja viiendat väidet ning need tagasi lükkab. Kendrioni arvates on Üldkohus liidu õigust valesti tõlgendanud, kui ta leidis, et emaettevõtja Kendrionile, kes rikkumises ei osalenud, võib määrata trahvi, mis on suurem kui rikkumise toime pannud tütarettevõtjale Fardemile määratav trahv. Peale selle on Üldkohus rikkunud võrdse kohtlemise põhimõtet ning põhjendanud oma otsust vasturääkivalt ja ebapiisavalt.

| 4. | Neljanda väite
  kohaselt eksis Üldkohus, kui ta lükkas Kendrioni väite Üldkohtu menetluse ülemäärase kestuse kohta tagasi põhjendusel, et see ei saa anda tulemusi. Sellega näib Üldkohus asuvat seisukohale, et tal puudub pädevus otsustada rikkumiste üle Üldkohtu menetluses. Isegi kui see oleks õige, et Üldkohus ise ei ole pädev Üldkohtu menetluse ülemäärase kestuse tõttu trahvi vähendama, on Euroopa Kohus igal juhul kohustatud selle õiguskindlusele väga olulise küsimuse lahendama ja tegema sellest vajalikud järeldused. |
| --- | --- |

4.

Neljanda väite
  kohaselt eksis Üldkohus, kui ta lükkas Kendrioni väite Üldkohtu menetluse ülemäärase kestuse kohta tagasi põhjendusel, et see ei saa anda tulemusi. Sellega näib Üldkohus asuvat seisukohale, et tal puudub pädevus otsustada rikkumiste üle Üldkohtu menetluses. Isegi kui see oleks õige, et Üldkohus ise ei ole pädev Üldkohtu menetluse ülemäärase kestuse tõttu trahvi vähendama, on Euroopa Kohus igal juhul kohustatud selle õiguskindlusele väga olulise küsimuse lahendama ja tegema sellest vajalikud järeldused.

---

Üldkohus

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/15

---

Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — EI du Pont de Nemours jt versus komisjon

(Kohtuasi T-76/08) (1)

(Konkurents - Kartellid - Kloropreeni turg - EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus - Hindade kindlaksmääramine - Turu jaotamine - Rikkumise süükspanemine - Ühisettevõte - Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta - Kergendavad asjaolud - Koostöö)

2012/C 80/21

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: EI du Pont de Nemours and Company (Wilmington, Delaware, Ühendriigid); DuPont Performance Elastomers LLC (Wilmington); ja DuPont Performance Elastomers SA (Grand-Saconnex, Šveits) (esindajad: J. Boyce ja A. Lyle-Smythe)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: X. Lewis ja V. Bottka, hiljem V. Bottka ja V. Di Bucci, ning lõpuks V. Bottka, S. Noë ja A. Biolan)

Ese

Esiteks nõue tühistada komisjoni 5. detsembri 2007. aasta otsuse K(2007) 5910 (lõplik) (EÜ) artikli 81 ning EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/38629 — Kloropreen), muudetud komisjoni 23. juuni 2008. aasta otsusega K(2008) 2974 lõplik, artiklid 1 ja 2 EI du Pont de Nemours and Company’d puudutavas osas, ning teiseks nõue vähendada hagejatele selle otsusega solidaarselt määratud trahvi summat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtulukud välja EI du Pont de Nemours and Company’lt, DuPont Performance Elastomers LLC-lt ja DuPont Performance Elastomers SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtulukud välja EI du Pont de Nemours and Company’lt, DuPont Performance Elastomers LLC-lt ja DuPont Performance Elastomers SA-lt.

---

(1)  ELT C 116, 9.5.2008.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/15

---

Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Dow Chemical versus komisjon

(Kohtuasi T-77/08) (1)

(Konkurents - Keelatud kokkulepped - Kloropreenkautšuki turg - Otsus, millega tuvastatakse EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumine - Hindade kindlaksmääramine - Turu jagamine - Rikkumise süüks panemine - Ühisettevõte - Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta - Kergendavad asjaolud - Koostöö)

2012/C 80/22

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: The Dow Chemical Company (Midland, Michigan, Ühendriigid) (esindajad: advokaadid D. Schroeder ja T. Graf)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: X. Lewis ja V. Bottka, hiljem V. Bottka ja V. Di Bucci ning lõpuks V. Bottka, P. Van Nuffel ja L. Malferrari)

Ese

Esimese võimalusena nõue tühistada komisjoni 5. detsembri 2007. aasta otsus K(2007) 5910 lõplik (EÜ) artiklis 81 ja EMP lepingu artiklis 53 sätestatud menetluse kohta (asi COMP/38629 — Kloropreenkautšuk), muudetud komisjoni 23. juuni 2008. aasta otsusega K(2008) 2974 lõplik, hagejat puudutavas osas ja teise võimalusena nõue vähendada hagejale selle otsusega määratud trahvi summat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja The Dow Chemical Company’lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja The Dow Chemical Company’lt.

---

(1)  ELT C 116, 9.5.2008.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/16

---

Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Denki Kagaku Kogyo ja Denka Chemicals versus komisjon

(Kohtuasi T-83/08) (1)

(Konkurents - Kartellid - Kloropreeni turg - EÜ artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 rikkumise tuvastamise otsus - Hindade kindlaksmääramine - Turu jaotamine - Tõend kartellikokkuleppes osalemise kohta - Tõend enda mitteseotusest teatamise kohta - Rikkumise kestus - Kaitseõigused - Juurdepääs toimikule - Suunised konkurentsieeskirjade rikkumise korral määratavate trahvide arvutamise meetodi kohta - Tagasiulatuva jõu puudumine - Õiguspärane ootus - Proportsionaalsuse põhimõte - Kergendavad asjaolud)

2012/C 80/23

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Denki Kagaku Kogyo Kabushiki Kaisha (Tokyo, Jaapan); ja Denka Chemicals GmbH (Düsseldorf, Saksamaa) (esindajad: G. van Gerven, T. Franchoo ja D. Fessenko, hiljem advokaadid T. Franchoo, B. Bär-Bouyssière ja A. de Beaugrenier)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: S. Noë et V. Bottka)

Ese

Esimese võimalusena nõue tühistada komisjoni 5. detsembri 2007. aasta otsus K(2007) 5910 (lõplik) (EÜ) artikli 81 ning EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta (juhtum COMP/38629 — Kloropreen), muudetud komisjoni 23. juuni 2008. aasta otsusega K(2008) 2974 lõplik hagejaid puudutavas osas, ning teise võimalusena nõue vähendada hagejatele selle otsusega solidaarselt määratud trahvi summat.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Denki Kagaku Kogyo Kabushiki Kaisha’lt ja Denka Chemicals GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Denki Kagaku Kogyo Kabushiki Kaisha’lt ja Denka Chemicals GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 107, 26.4.2008.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/16

---

Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — skytron energy versus Siseturu Ühtlustamise Amet (arraybox)

(Kohtuasi T-321/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi arraybox taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Kirjeldavus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)

2012/C 80/24

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: skytron energy GmbH & Co. KG (Berliin, Saksamaa) (esindajad: advokaadid H. J. Omsels ja C. Danziger)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: S. Schäffner)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 4. juuni 2009. aasta (asi R 1680/2008-1), otsuse peale, mis käsitleb sõnalise tähise arraybox registreerimist ühenduse kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja skytron energy GmbH & Co. KG-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja skytron energy GmbH & Co. KG-lt.

---

(1)  ELT C 267, 7.11.2009.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/16

---

Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Kreeka versus komisjon

(Kohtuasi T-469/09) (1)

(EAGGF - Tagatisrahastu - Ühenduse rahastamisest välja jäetud kulud - Tomatite töötlemise sektor ja riisi ladustamise sektor - Põhikontrollid - Ühenduse teatavate toetuskavade ühtne haldus- ja kontrollisüsteem - Proportsionaalsuse põhimõte)

2012/C 80/25

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Kreeka Vabariik (esindajad: I. K. Chalkias ja S. Papaïoannou)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Rossi ja A. Markoulli)

Ese

Nõue tühistada Komisjoni otsus, 24. september 2009, mille kohaselt ühenduse rahastamine ei kata teatavaid kulutusi, mida liikmesriigid on teinud Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) tagatisrahastu, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) raames (ELT L 257, lk 28; ja parandus ELT L 257, 30.9.2009).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Kreeka Vabariigilt.

---

(1)  ELT C 24, 30.1.2010.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/17

---

Üldkohtu 7. veebruari 2012. aasta otsus — Hartmann-Lamboy versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Diptyque (DYNIQUE)

(Kohtuasi T-305/10) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi DYNIQUE taotlus - Varasem ühenduse sõnamärk DIPTYQUE - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

2012/C 80/26

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Marlies Hartmann-Lamboy (Westerburg, Saksamaa) (esindaja: advokaat R. Loos)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: A. Pohlmann, hiljem G. Schneider)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Diptyque SAS (Pariis, Prantsusmaa)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 7. mai 2010. aasta (asi R 1217/2009-1) otsuse peale, mis käsitleb Diptyque SAS ja Marlies Hartmann-Lamboy vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata

| 2. | Mõista kohtukulud välja Marlies Hartmann-Lamboylt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Marlies Hartmann-Lamboylt.

---

(1)  ELT C 288, 23.10.2010.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/17

---

Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Goutier versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Euro Data (ARANTAX)

(Kohtuasi T-387/10) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi ARANTAX taotlus - Varasem siseriiklik sõnamärk ANTAX - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b - Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine - Määruse nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3)

2012/C 80/27

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Klaus Goutier (Frankfurt, Saksamaa) (esindaja: advokaat E. Happe)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: B. Schmidt)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Euro Data GmbH & Co. KG, Datenverarbeitungsdienst (Saarbrücken, Saksamaa) (esindaja: advokaat D. Wagner)

Ese

Hagi ühtlustamisameti neljanda apellatsioonikoja 1. juuli 2010. aasta otsuse peale (asi R 126/2009-4), mis käsitleb Euro Data GmbH & Co. KG ja K. Goutier’ vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta kohtukulud K. Goutier’ kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta kohtukulud K. Goutier’ kanda.

---

(1)  ELT C 301, 6.11.2010.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/17

---

Üldkohtu 7. veebruari 2012. aasta otsus — Dosenbach-Ochsner versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Sisma (Ristkülikule paigutatud elevantide kujutis)

(Kohtuasi T-424/10) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Ühenduse kujutismärk, millel on kujutatud ristkülikule paigutatud elevandid - Varasem rahvusvaheline ja varasem siseriiklik kujutismärk, mis kujutavad elevanti, ja varasem siseriiklik sõnamärk elefanten - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Tähiste sarnasus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b - Varasemate kaubamärkide eristusvõime)

2012/C 80/28

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Dosenbach-Ochsner AG Schuhe und Sport (Dietikon, Šveits) (esindaja: advokaat O. Rauscher)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Mannucci)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Sisma SpA (Mantova, Itaalia) (esindaja: advokaat F. Caricato)

Ese

Hagi ühtlustamisameti neljanda apellatsioonikoja 15. juuli 2010. aasta otsuse peale (asi R 1638/2008-4), mis käsitleb Dosenbach-Ochsner AG Schuhe und Sport ja Sisma SpA vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 15. juuli 2010. aasta otsus (asi R 1638/2008-4). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 15. juuli 2010. aasta otsus (asi R 1638/2008-4).

| 2. | Jätta ühtlustamisameti kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Dosenbach-Ochsner AG Schuhe und Sporti kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta ühtlustamisameti kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Dosenbach-Ochsner AG Schuhe und Sporti kohtukulud.

| 3. | Jätta Sisma SpA kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Sisma SpA kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 317, 20.11.2010.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/18

---

Üldkohtu 2. veebruari 2012. aasta otsus — Almunia Textil versus Siseturu Ühtlustamise Amet — FIBA-Europe (EuroBasket)

(Kohtuasi T-596/10) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärgi EuroBasket taotlus - Varasem ühenduse kujutismärk Basket - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

2012/C 80/29

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Almunia Textil, SA (La Almunia de Doña Godina, Hispaania) (esindaja: advokaat J.E. Astiz Suárez)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: R. Manea)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: FIBA-Europe eV (München, Saksamaa) (esindaja: advokaat T. Hogh Holub)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 6. oktoobri 2010. aasta otsuse peale (asi R 280/2010-1) vastulausemenetluses Almunia Textil, SA ja FIBA-Europe eV vahel.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ja FIBA-Europe eV kohtukulud, sealhulgas FIBA-Europe eV poolt apellatsioonikoja menetluses möödapääsmatult kantud kulud, välja Almunia Textil, SA-lt, kes ühtlasi kannab ise enda kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Mõista Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) ja FIBA-Europe eV kohtukulud, sealhulgas FIBA-Europe eV poolt apellatsioonikoja menetluses möödapääsmatult kantud kulud, välja Almunia Textil, SA-lt, kes ühtlasi kannab ise enda kohtukulud.

---

(1)  ELT C 80, 12.3.2011.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/18

---

Üldkohtu 7. veebruari 2012. aasta otsus — Run2Day Franchise versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Runners Point (Run2)

(Kohtuasi T-64/11) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse kujutismärgi Run2 taotlus - Varasem ühenduse sõna- ja kujutismärk RUN2DAY - Varasem Beneluxi kujutismärk RUN2DATE - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Tähiste sarnasus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)

2012/C 80/30

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Run2Day Franchise BV (Utrecht, Madalmaad) (esindajad: advokaat H. Koenraad)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Pohlmann)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Runners Point Warenhandels GmbH (Recklinghausen, Saksamaa) (esindajad: advokaat H. Prange)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 11. novembri 2010. aasta otsuse (asi R 349/2010-1) peale, mis käsitleb Run2Day Franchise BV ja Runners Point Warenhandels GmbH vahelist vastulausemenetlust

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 11. novembri 2010. aasta otsus (asi R 349/2010-1). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 11. novembri 2010. aasta otsus (asi R 349/2010-1).

| 2. | Jätta Run2Day Franchise BV kohtukulud ühtlustamisameti ja Runners Point Warenhandels GmbH kanda, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Run2Day Franchise BV kohtukulud ühtlustamisameti ja Runners Point Warenhandels GmbH kanda, kes ühtlasi kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 89, 19.3.2011.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/18

---

Üldkohtu 20. jaanuari 2012. aasta määrus — Groupe Partouche versus komisjon

(Kohtuasi T-315/10) (1)

(Tühistamishagi - Koondumised - Otsus, millega koondumine tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks - Üldkohtu kodukorra artikli 44 lõike 1 punkt c - Vastuvõetamatus)

2012/C 80/31

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Groupe Partouche (Pariis, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat J.-J. Sebag)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Biolan, F. Ronkes Agerbeek ja N. von Lingen)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: La française des jeux (Boulogne-Billancourt, Prantsusmaa) ja Groupe Lucien Barrière (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid D. Théophile ja P. Mèle)

Ese

Nõue tühistada komisjoni 21. mai 2010. aasta otsus K(2010) 3333 tunnistada koondumine, millega Française des Jeux ja Groupe Lucien Barrière omandavad ühiskontrolli ettevõtja Newco üle, siseturu põhimõtetega ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga vastavuses olevaks (juhtum COMP/M.5786 — Française des jeux/Groupe Lucien Barrière/JV).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Groupe Partouche kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, Française des jeux ja Groupe Lucien Barrière’i kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Groupe Partouche kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni, Française des jeux ja Groupe Lucien Barrière’i kohtukulud.

---

(1)  ELT C 274, 9.10.2010.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/19

---

Üldkohtu presidendi 23. jaanuari 2012. aasta määrus — Henkel ja Henkel France versus komisjon

(Kohtuasi T-607/11 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Konkurents - Komisjoni otsus, milles keelduti liikmesriigi konkurentsiasutusele dokumente edastamast - Ajutiste meetmete kohaldamise taotlus - Põhjendatud huvi puudumine - Vorminõuete rikkumine - Taotletud meetmete ajutise iseloomu puudumine - Vastuvõetamatus)

2012/C 80/32

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Henkel AG & Co. KGaA (Düsseldorf, Saksamaa); ja Henkel France (Boulogne-Billancourt, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid R. Polly, T. Kuhn, F. Brunet ja É. Paroche)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: N. Khan ja P. J. O. Van Nuffel)

Ese

Ajutiste meetmete kohaldamise taotlus, mis on esitatud komisjoni 30. septembri 2011. aasta otsuse (juhtum COMP/39.579 — Olmedetergendid — ja juhtum 09/0007 F) peale, millega jäeti rahuldamata Prantsuse konkurentsiasutuse taotlus, et talle edastataks Prantsuse detergendisektorit käsitleva juhtumi 09/0007 F menetluses mitu dokumenti, mis olid esitatud seoses juhtumiga COMP/39.579.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/19

---

Üldkohtu presidendi 25. jaanuari 2012. aasta määrus — Euris Consult versus parlament

(Kohtuasi T-637/11 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Teenuste riigihange - Hankemenetlus - Malta keelde tõlkimise teenus - Pakkuja pakkumuse tagasilükkamine - Teavitamise viis - Kohaldamise peatamise taotlus - Võimaluse kaotamine - Tõsise ja korvamatu kahju puudumine - Kiireloomulisuse puudumine)

2012/C 80/33

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euris Consult Ltd (Floriana, Malta) (esindaja: advokaat F. Moyse)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: L. Darie ja F. Poilvache)

Ese

Taotlus peatada Euroopa Parlamendi kirjaliku tõlke peadirektoraadi 18. oktoobril 2011. aastal hankemenetluses MT/2011/EU tehtud selle otsuse kohaldamine, mis puudutab malta keelde tõlkimise teenust (ELT S 56-090372) ning millega lükati hageja pakkumus tagasi

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

2.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/19

---

30. detsembril 2011 esitatud hagi — TV2/Danmark versus komisjon

(Kohtuasi T-674/11)

2012/C 80/34

Kohtumenetluse keel: taani

Pooled

Hageja: TV2/Danmark (Odense, Taani) (esindaja: O. Koktvedgaard)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 20. aprilli 2011. aasta otsus meetme C 2/03 kohta, mida Taani on võtnud ettevõtja TV2/Danmark kasuks, osas, kus leitakse, et uuritud meetmed on riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses (otsuse põhjendused 101 ja 153 ning resolutiivosa artikkel 1). |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 20. aprilli 2011. aasta otsus meetme C 2/03 kohta, mida Taani on võtnud ettevõtja TV2/Danmark kasuks, osas, kus leitakse, et uuritud meetmed on riigiabi ELTL artikli 107 lõike 1 tähenduses (otsuse põhjendused 101 ja 153 ning resolutiivosa artikkel 1).

| — | teise võimalusena tühistada komisjoni 20. aprilli 2011. aasta otsus meetme C 2/03 kohta, mida Taani on võtnud ettevõtja TV2/Danmark kasuks, kuivõrd selles järeldatakse, et:






  — | uuritud meetmed on riigiabi, millest seetõttu pidi teatatama (otsuse põhjendus 154 ja resolutiivosa artikkel 1); |
| --- | --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada komisjoni 20. aprilli 2011. aasta otsus meetme C 2/03 kohta, mida Taani on võtnud ettevõtja TV2/Danmark kasuks, kuivõrd selles järeldatakse, et:

—

uuritud meetmed on riigiabi, millest seetõttu pidi teatatama (otsuse põhjendus 154 ja resolutiivosa artikkel 1);

| — | listentsitasud, mis aastatel 1997-2002 kanti TV2 kaudu piirkondlikele jaamadele, oli TV2-le riigiabi (otsuse põhjendus 194); ja |
| --- | --- |

—

listentsitasud, mis aastatel 1997-2002 kanti TV2 kaudu piirkondlikele jaamadele, oli TV2-le riigiabi (otsuse põhjendus 194); ja

| — | TV2 fondi kaudu TV2-le üle kantud 1995. ja 1996. aasta reklaamitulu on TV2-le riigiabi (põhjendused 90, 92, 193 ja 195 koos tabeliga 1). |
| --- | --- |

—

TV2 fondi kaudu TV2-le üle kantud 1995. ja 1996. aasta reklaamitulu on TV2-le riigiabi (põhjendused 90, 92, 193 ja 195 koos tabeliga 1).

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks väidab hageja, et vaidlustatud otsus on vastuolus ELTL artikli 107 lõikega 1, artikliga 14 ja Amsterdami protokolliga. Hageja väidab, et:

| — | ta ei saanud riigiabi, kuna uuritud meetmed ei olnud TV2/Danmarkile soodsad ELTL artikli 107 tähenduses, vaid olid üksnes kompensatsiooniks TV2/Danmark pakutud avalike teenuste eest.
  Hageja väidab, et komisjon ei kohaldanud Altmarki kohtuotsuses kehtestatud tingimusi vastavalt nende sisule ja eesmärgile, ning leidis vääralt, et Altmarki teine ja neljas tingimus ei olnud täidetud. |
| --- | --- |

—

ta ei saanud riigiabi, kuna uuritud meetmed ei olnud TV2/Danmarkile soodsad ELTL artikli 107 tähenduses, vaid olid üksnes kompensatsiooniks TV2/Danmark pakutud avalike teenuste eest.

Hageja väidab, et komisjon ei kohaldanud Altmarki kohtuotsuses kehtestatud tingimusi vastavalt nende sisule ja eesmärgile, ning leidis vääralt, et Altmarki teine ja neljas tingimus ei olnud täidetud.

| — | TV2/Danmarkile litsentsitasude ja ettevõtte tulumaksu vabastuse näol antud väidetav riigiabi ei moodustanud uut riigiabi määruse nr 659/1999 (1) tähenduses, kuina need korraldused toimusid enne Taani liitumist EL-iga; |
| --- | --- |

—

TV2/Danmarkile litsentsitasude ja ettevõtte tulumaksu vabastuse näol antud väidetav riigiabi ei moodustanud uut riigiabi määruse nr 659/1999 (1) tähenduses, kuina need korraldused toimusid enne Taani liitumist EL-iga;

| — | aastatel 1997-2002 TV2/Danmarki kaudu piirkondlikele jaamadele kantud litsentsitasusid ei saa liigitada TV2/Danmarkile antud riigiabina, kuna TV2/Danmark ei olnud nende vahendite tegelik saaja; ja |
| --- | --- |

—

aastatel 1997-2002 TV2/Danmarki kaudu piirkondlikele jaamadele kantud litsentsitasusid ei saa liigitada TV2/Danmarkile antud riigiabina, kuna TV2/Danmark ei olnud nende vahendite tegelik saaja; ja

| — | vahendid, mis TV2 Reklame A/S-lt TV2 fondi kaudu kanti TV2/Danmarkile, tulenesid reklaamimüügist ega moodustanud riigiabi, kuna see oli tasu TV2/Danmarki reklaamiülekannete eest TV2/Danmarki ringhäälinguvõrgus. |
| --- | --- |

—

vahendid, mis TV2 Reklame A/S-lt TV2 fondi kaudu kanti TV2/Danmarkile, tulenesid reklaamimüügist ega moodustanud riigiabi, kuna see oli tasu TV2/Danmarki reklaamiülekannete eest TV2/Danmarki ringhäälinguvõrgus.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad (ELTL artikli 108) kohaldamiseks (EÜT 1999 L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/20

---

2. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Prantsusmaa versus komisjon

(Kohtuasi T-1/12)

2012/C 80/35

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Prantsuse Vabariik (esindajad: E. Belliard, G. de Bergues ja J. Gstalter)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palun Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus tervikuna; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus tervikuna;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

Hageja palub tühistada 24. oktoobri 2011. aasta otsus C(2011) 7808 lõplik, millega komisjon tunnistas siseturuga kokkusobimatuks ümberkorraldusabi, mida Prantsuse ametiasutused kavatsesid anda ettevõtjale SeaFrance SA SNCF-i poolt SeaFrance SA kapitali suurendamise ja talle antavate laenude näol.

Hageja esitab hagi toetuseks neli väidet.

| 1. | Esimese väitel kohaselt on rikutud ELTL artiklist 107 tulenevat mõistet „riigiabi”, kuivõrd komisjon leidis, et seda, kas kaks SNCF-i kavandatud laenu on mõistlikud, tuleb hinnata koos päästmis- ja ümberkorraldusabiga. See väide jaguneb kaheks osaks, mis rajanevad vastavalt:






  — | esiteks asjaolul, et komisjon tõlgendas vääralt Üldkohtu 15. septembri 1998. aasta otsust kohtuasjas T-11/95: BP Chemicals vs. komisjon Commission (EKL 1998, lk II-3235), ja |
| --- | --- | --- |

1.

Esimese väitel kohaselt on rikutud ELTL artiklist 107 tulenevat mõistet „riigiabi”, kuivõrd komisjon leidis, et seda, kas kaks SNCF-i kavandatud laenu on mõistlikud, tuleb hinnata koos päästmis- ja ümberkorraldusabiga. See väide jaguneb kaheks osaks, mis rajanevad vastavalt:

—

esiteks asjaolul, et komisjon tõlgendas vääralt Üldkohtu 15. septembri 1998. aasta otsust kohtuasjas T-11/95: BP Chemicals vs. komisjon Commission (EKL 1998, lk II-3235), ja

| — | teiseks ja teise võimalusena asjaolul, et komisjon kohaldas nimetatud Üldkohtu otsust vääralt. |
| --- | --- |

—

teiseks ja teise võimalusena asjaolul, et komisjon kohaldas nimetatud Üldkohtu otsust vääralt.

| 2. | Teise väitel kohaselt on rikutud ELTL artiklist 107 tulenevat mõistet „riigiabi”, kuivõrd komisjon leidis täiendavalt, et Prantsuse ametiasutused ei tõendanud, et eraldi võttes oleks kaks SNCF-i kavandatud laenu antud turumääraga. See väide jaguneb kaheks osaks, mis rajanevad vastavalt:






  — | esiteks asjaolul, et komisjon kohaldas kahele vaidlusalusele laenule vääralt komisjoni 19. jaanuari 2008. aasta teatist viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (1), ja |
| --- | --- | --- |

2.

Teise väitel kohaselt on rikutud ELTL artiklist 107 tulenevat mõistet „riigiabi”, kuivõrd komisjon leidis täiendavalt, et Prantsuse ametiasutused ei tõendanud, et eraldi võttes oleks kaks SNCF-i kavandatud laenu antud turumääraga. See väide jaguneb kaheks osaks, mis rajanevad vastavalt:

—

esiteks asjaolul, et komisjon kohaldas kahele vaidlusalusele laenule vääralt komisjoni 19. jaanuari 2008. aasta teatist viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (1), ja

| — | teiseks asjaolul, et komisjon leidis vääralt, et turumääradega vastavuses olemiseks pidanuks kahe vaidlusaluse laenu intressimäär olema umbes 14 %. |
| --- | --- |

—

teiseks asjaolul, et komisjon leidis vääralt, et turumääradega vastavuses olemiseks pidanuks kahe vaidlusaluse laenu intressimäär olema umbes 14 %.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt on komisjon teinud õiguslikke ja faktilisi vigu, leides et ümberkorraldusabi on kokkusobimatu ELTL artikli 107 lõike 3 punktiga c, tõlgendatuna suuniste alusel, mis käsitlevad raskustes olevate äriühingute päästmist ja ümberkorraldamist. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt on komisjon teinud õiguslikke ja faktilisi vigu, leides et ümberkorraldusabi on kokkusobimatu ELTL artikli 107 lõike 3 punktiga c, tõlgendatuna suuniste alusel, mis käsitlevad raskustes olevate äriühingute päästmist ja ümberkorraldamist.

| 4. | Neljanda väite kohaselt on rikutud ELTL artiklit 345, mis näeb ette, et aluslepingud ei mõjuta mingil viisil omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.

Neljanda väite kohaselt on rikutud ELTL artiklit 345, mis näeb ette, et aluslepingud ei mõjuta mingil viisil omandi õiguslikku režiimi liikmesriikides.

---

(1)  ELT C 14, lk 6.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/21

---

9. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Interbev versus komisjon

(Kohtuasi T-18/12)

2012/C 80/36

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Association Nationale Interprofessionnelle du Bétail et des Viandes (Interbev) (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid P. Morrier ja A. Bouviala)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 13. juuli 2011. aasta otsus riigiabi SA.14974 (C 46/2003) — Prantsusmaa — mis puudutab INTERBEVi kasuks tehtavaid makseid, C(2011) 4923 lõplik (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata), kuna selles käsitati riigiabina esiteks INTERBEVi tegevust aastatel 1996–2004 reklaaminduse, tehnilise toe ja teadus- ning arendustegevuse valdkonnas, ning teiseks sellise tegevuse rahastamiseks kasutatavaid ulatuslikke vabatahtlikke makseid kui riigi vahendeid, mis on eespool viidatud riigiabi oluline osa; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 13. juuli 2011. aasta otsus riigiabi SA.14974 (C 46/2003) — Prantsusmaa — mis puudutab INTERBEVi kasuks tehtavaid makseid, C(2011) 4923 lõplik (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata), kuna selles käsitati riigiabina esiteks INTERBEVi tegevust aastatel 1996–2004 reklaaminduse, tehnilise toe ja teadus- ning arendustegevuse valdkonnas, ning teiseks sellise tegevuse rahastamiseks kasutatavaid ulatuslikke vabatahtlikke makseid kui riigi vahendeid, mis on eespool viidatud riigiabi oluline osa;

| — | teise võimalusena, tühistada Euroopa Komisjoni 13. juuli 2011. aasta otsus riigiabi SA.14974 (C 46/2003) — Prantsusmaa — mis puudutab INTERBEVi kasuks tehtavaid makseid, C(2011) 4923 lõplik (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata), kuna selles on palutud siseriiklikel kohtutel korraldada ulatuslike vabatahtlike maksete tagasimaksmine (vaidlustatud otsus, punktid 201 ja 202); |
| --- | --- |

—

teise võimalusena, tühistada Euroopa Komisjoni 13. juuli 2011. aasta otsus riigiabi SA.14974 (C 46/2003) — Prantsusmaa — mis puudutab INTERBEVi kasuks tehtavaid makseid, C(2011) 4923 lõplik (Euroopa Liidu Teatajas veel avaldamata), kuna selles on palutud siseriiklikel kohtutel korraldada ulatuslike vabatahtlike maksete tagasimaksmine (vaidlustatud otsus, punktid 201 ja 202);

| — | mõista kohtulukud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtulukud välja Euroopa Komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt ei ole vaidlustatud otsus piisavalt põhjendatud ELTL artikli 296 mõttes eelkõige tingimuste osas, mis puudutavad i) valikulise majandusliku eelise andmist veise- ja lambaliha sektoris tegutsevatele ettevõtjatele, ii) hageja tegevuse riiklikku päritolu, iii) konkurentsi kahjustamist ja liikmesriikide vahelise kaubanduse mõjutamist ja iv) hageja tegevuse ning ulatuslike vabatahtlike maksete (mida nimetatakse ka kohustuslikuks muudetud vabatahtlikeks makseteks, mida tasuti aastatel 1996–2004) vahelist püsivat seost. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt ei ole vaidlustatud otsus piisavalt põhjendatud ELTL artikli 296 mõttes eelkõige tingimuste osas, mis puudutavad i) valikulise majandusliku eelise andmist veise- ja lambaliha sektoris tegutsevatele ettevõtjatele, ii) hageja tegevuse riiklikku päritolu, iii) konkurentsi kahjustamist ja liikmesriikide vahelise kaubanduse mõjutamist ja iv) hageja tegevuse ning ulatuslike vabatahtlike maksete (mida nimetatakse ka kohustuslikuks muudetud vabatahtlikeks makseteks, mida tasuti aastatel 1996–2004) vahelist püsivat seost.

| 2. | Teise väite kohaselt on rikutud ELTL artikli 107 lõiget 1, kuna hageja tegevus aastatel 1996–2004:






  — | ei olnud riigi tegevus ja nende rahastamiseks kasutatavad ulatuslikud vabatahtlikud maksed ei tulnud riigi vahenditest ja ei olnud kuidagi seotud Prantsuse riigiga; |
| --- | --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt on rikutud ELTL artikli 107 lõiget 1, kuna hageja tegevus aastatel 1996–2004:

—

ei olnud riigi tegevus ja nende rahastamiseks kasutatavad ulatuslikud vabatahtlikud maksed ei tulnud riigi vahenditest ja ei olnud kuidagi seotud Prantsuse riigiga;

| — | ei toonud ühele või mitmele ettevõtjale kaasa majanduslikku eelist; |
| --- | --- |

—

ei toonud ühele või mitmele ettevõtjale kaasa majanduslikku eelist;

| — | ei mõjutanud isegi mitte potentsiaalselt konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

ei mõjutanud isegi mitte potentsiaalselt konkurentsi ja liikmesriikide vahelist kaubandust.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt on ulatuslike vabatahtlike maksete ja hageja tegevuse vahelise kohustusliku seose osas tehtud ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt on ulatuslike vabatahtlike maksete ja hageja tegevuse vahelise kohustusliku seose osas tehtud ilmne hindamisviga.

| 4. | Neljanda väite kohaselt on tehtud ilmne hindamisviga seoses järeldustega, mida siseriiklikul kohtul tuleks ulatuslikest vabatahtlikest maksetest teatamata jätmise tõttu teha. Komisjon palus vaidlustatud otsuse punktis 202 siseriiklikel kohtutel nõuda ulatuslike vabatahtlike maksete tagasimaksmist ning tunnistada abi kehtetuks ning kutsus asjaomaseid isikuid üles pöörduma siseriiklikku kohtusse, kuigi siseriiklik kohus ei ole kohustatud abirahade ja ulatuslike vabatahtlike maksete tagasimaksmist nõudma, kuna tagasimaksmine oleks kohatu ja reaalselt võimatu. |
| --- | --- |

4.

Neljanda väite kohaselt on tehtud ilmne hindamisviga seoses järeldustega, mida siseriiklikul kohtul tuleks ulatuslikest vabatahtlikest maksetest teatamata jätmise tõttu teha. Komisjon palus vaidlustatud otsuse punktis 202 siseriiklikel kohtutel nõuda ulatuslike vabatahtlike maksete tagasimaksmist ning tunnistada abi kehtetuks ning kutsus asjaomaseid isikuid üles pöörduma siseriiklikku kohtusse, kuigi siseriiklik kohus ei ole kohustatud abirahade ja ulatuslike vabatahtlike maksete tagasimaksmist nõudma, kuna tagasimaksmine oleks kohatu ja reaalselt võimatu.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/22

---

16. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Fomanu versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Qualität hat Zukunft)

(Kohtuasi T-22/12)

2012/C 80/37

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Fomanu AG (Neustadt a.d. Waldnaab, Saksamaa) (esindaja: advokaat T. Raible)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 27. oktoobri 2011. aasta otsus (asi R 1518/2011-1); |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 27. oktoobri 2011. aasta otsus (asi R 1518/2011-1);

| — | mõista apellatsioonikoja menetluse ja käesoleva menetluse kulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused). |
| --- | --- |

—

mõista apellatsioonikoja menetluse ja käesoleva menetluse kulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõnamärk „Qualität hat Zukunft” kaupadele ja teenustele klassides 9, 16 ja 40.

Kontrollija otsus: Jätta taotlus rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: Lükata apellatsioonikaebus tagasi.

Väited: Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b, kuna asjaomasel ühenduse kaubamärgil on eristusvõime.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/22

---

20. jaanuaril 2012 esitatud hagi — PT Musim Mas versus nõukogu

(Kohtuasi T-26/12)

2012/C 80/38

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: PT Perindustrian dan Pedragangan Musim Semi Mas (PT Musim Mas) (Medan, Indoneesia) (esindaja: D. Luff)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada nõukogu 8. novembri 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1138/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast pärinevate rasvalkoholide ja nende segude impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 293, lk 1) (edaspidi „vaidlustatud määrus”) artiklid 1 ja 2 hagejat puudutavas osas, |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu 8. novembri 2011. aasta rakendusmääruse (EL) nr 1138/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Indiast, Indoneesiast ja Malaisiast pärinevate rasvalkoholide ja nende segude impordi suhtes ning nõutakse lõplikult sisse sellise impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 293, lk 1) (edaspidi „vaidlustatud määrus”) artiklid 1 ja 2 hagejat puudutavas osas,

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et






  — | Üldkohus on pädev hindama vaidlustatud määruse artikleid 1 ja 2 ning nende kokkusobivust nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”) ja Euroopa õiguse üldpõhimõtetega. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et

—

Üldkohus on pädev hindama vaidlustatud määruse artikleid 1 ja 2 ning nende kokkusobivust nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”) ja Euroopa õiguse üldpõhimõtetega.

| 2. | Teine väide, et






  — | nõukogu on rikkunud algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt i, kuna ta:






  a) | tegi ilmse vea faktide hindamisel ja kuritarvitas võimu, eitades et hageja on koos oma Singapuris asuva ning müügiga tegeleva tütarettevõtjaga „üks majandusüksus”. Uurimise vältel eiras komisjon tahtlikult hageja poolt esile toodud faktilisi asjaolusid seotud ettevõtjate kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et

—

nõukogu on rikkunud algmääruse artikli 2 lõike 10 punkt i, kuna ta:

a)

tegi ilmse vea faktide hindamisel ja kuritarvitas võimu, eitades et hageja on koos oma Singapuris asuva ning müügiga tegeleva tütarettevõtjaga „üks majandusüksus”. Uurimise vältel eiras komisjon tahtlikult hageja poolt esile toodud faktilisi asjaolusid seotud ettevõtjate kohta;

| b) | nõukogu ei esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tingimused on täidetud. Samuti kuritarvitas ta võimu ja tegi ilmse hindamisvea algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaldamisel, tuginedes ebaõigetele või vääralt tõlgendatud asjaoludele, selleks et tõendada, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tingimused on täidetud. Nõukogu eiras asjaolusid, mis hageja oli komisjonile esitanud ja mida komisjon oli kontrollinud ning ei olnud kogu uurimisperioodi vältel ümber lükanud. |
| --- | --- |

b)

nõukogu ei esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tingimused on täidetud. Samuti kuritarvitas ta võimu ja tegi ilmse hindamisvea algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i kohaldamisel, tuginedes ebaõigetele või vääralt tõlgendatud asjaoludele, selleks et tõendada, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti i tingimused on täidetud. Nõukogu eiras asjaolusid, mis hageja oli komisjonile esitanud ja mida komisjon oli kontrollinud ning ei olnud kogu uurimisperioodi vältel ümber lükanud.

| 3. | Kolmas väide, et






  — | nõukogu rikkus algmääruse artikli 2 lõike 10 esimest lõiku, kuna:






  a) | ta ei viinud läbi ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglast võrdlust. Ta ei toonud piisavalt esile erinevusi tegurites, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Erinevalt kehtivas kohtupraktikas väljatöötatud nõuetest ei tuvastanud ta asümmeetriat normaalhinna ja ekspordihinna vahel juhul, kui makstud komisjonitasud jäetaks kohandamata. Nõukogu eiras teavet ja tõendeid, mis hageja esitas küsimustikule vastates ning kontrollvisiitide käigus ning millest ilmneb, et ICOF S tegeleb ka kodumaise müügiga. Nõukogu ei esitanud piisavalt põhjuseid, miks ta seda teavet ja neid tõendeid ei arvestanud. Nii toimides tegi komisjon ilmse vea faktide hindamisel ja kuritarvitas võimu. Ta ei põhjendanud kohandamise vajadust piisavalt ning kohandamine on hageja suhtes diskrimineeriv; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et

—

nõukogu rikkus algmääruse artikli 2 lõike 10 esimest lõiku, kuna:

a)

ta ei viinud läbi ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglast võrdlust. Ta ei toonud piisavalt esile erinevusi tegurites, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Erinevalt kehtivas kohtupraktikas väljatöötatud nõuetest ei tuvastanud ta asümmeetriat normaalhinna ja ekspordihinna vahel juhul, kui makstud komisjonitasud jäetaks kohandamata. Nõukogu eiras teavet ja tõendeid, mis hageja esitas küsimustikule vastates ning kontrollvisiitide käigus ning millest ilmneb, et ICOF S tegeleb ka kodumaise müügiga. Nõukogu ei esitanud piisavalt põhjuseid, miks ta seda teavet ja neid tõendeid ei arvestanud. Nii toimides tegi komisjon ilmse vea faktide hindamisel ja kuritarvitas võimu. Ta ei põhjendanud kohandamise vajadust piisavalt ning kohandamine on hageja suhtes diskrimineeriv;

| b) | nõukogu ei vältinud dubleerimist kasumi mahaarvamisel ekspordihinnast. Kõigepealt arvas nõukogu algmääruse artikli 2 lõike alusel ICOF E kasumist maha 5 % suuruse hüpoteetilise kasumimarginaali, ning seejärel arvas ta 5 % suuruse hüpoteetilise kasumimarginaali maha ICOF S kasumist, arvates kontsernisisestelt müügitehingutelt kokku maha ebamõistliku 10 % suuruse hüpoteetilise kasumimarginaali. See on ilmselgelt vastuolus faktiliste asjaoludega ja seda liigi kaubandustehingute puhul levinud praktikaga. Komisjon kui uurimisasutus oleks pidanud seda teadma. Seetõttu tegi nõukogu ilmse vea kontsernisisest kasumit puudutavate faktide hindamisel ning kohaldas algmääruse artikli 2 lõiget 10 vääralt, diskrimineerivalt ja ebamõistlikult. |
| --- | --- |

b)

nõukogu ei vältinud dubleerimist kasumi mahaarvamisel ekspordihinnast. Kõigepealt arvas nõukogu algmääruse artikli 2 lõike alusel ICOF E kasumist maha 5 % suuruse hüpoteetilise kasumimarginaali, ning seejärel arvas ta 5 % suuruse hüpoteetilise kasumimarginaali maha ICOF S kasumist, arvates kontsernisisestelt müügitehingutelt kokku maha ebamõistliku 10 % suuruse hüpoteetilise kasumimarginaali. See on ilmselgelt vastuolus faktiliste asjaoludega ja seda liigi kaubandustehingute puhul levinud praktikaga. Komisjon kui uurimisasutus oleks pidanud seda teadma. Seetõttu tegi nõukogu ilmse vea kontsernisisest kasumit puudutavate faktide hindamisel ning kohaldas algmääruse artikli 2 lõiget 10 vääralt, diskrimineerivalt ja ebamõistlikult.

| 4. | Neljas väide, et






  — | nõukogu rikkus hageja olukorra hindamisel hea halduse põhimõtet. Ta eiras komisjonile uurimise vältel esitatud teavet, tõendeid ja argumente. Selle asemel tugines nõukogu formaalsetele arvetele, makstud komisjonitasudele ja kontekstist välja võetud lepingutele, et hageja dumpingumarginaali kunstlikult paisutada. Komisjon ja nõukogu oleksid oma järeldustele jõudmisel pidanud ilmutama suuremat hoolsust ja teostama põhjalikuma analüüsi. |
| --- | --- | --- |

4.

Neljas väide, et

—

nõukogu rikkus hageja olukorra hindamisel hea halduse põhimõtet. Ta eiras komisjonile uurimise vältel esitatud teavet, tõendeid ja argumente. Selle asemel tugines nõukogu formaalsetele arvetele, makstud komisjonitasudele ja kontekstist välja võetud lepingutele, et hageja dumpingumarginaali kunstlikult paisutada. Komisjon ja nõukogu oleksid oma järeldustele jõudmisel pidanud ilmutama suuremat hoolsust ja teostama põhjalikuma analüüsi.

| 5. | Viies väide, et






  — | vaidlustatud määrus võeti vastu võrdsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid eirates. Hageja ekspordi hinda kohandades tekitas nõukogu asümmeetria normaalhinna ja ekspordihinna vahele üksnes hageja kontserni struktuuri ja maksustruktuuri tõttu. Veelgi enam, selle struktuuri pärast arvati hageja kasumist kaks korda maha hüpoteetiline kasumimarginaal. Mõlemad olukorrad diskrimineerivad hagejat võrreldes teiste uuritud ettevõtjatega, kes kannavad samasuguseid kulusid, mille suhtes pole mahaarvamisi tehtud. |
| --- | --- | --- |

5.

Viies väide, et

—

vaidlustatud määrus võeti vastu võrdsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid eirates. Hageja ekspordi hinda kohandades tekitas nõukogu asümmeetria normaalhinna ja ekspordihinna vahele üksnes hageja kontserni struktuuri ja maksustruktuuri tõttu. Veelgi enam, selle struktuuri pärast arvati hageja kasumist kaks korda maha hüpoteetiline kasumimarginaal. Mõlemad olukorrad diskrimineerivad hagejat võrreldes teiste uuritud ettevõtjatega, kes kannavad samasuguseid kulusid, mille suhtes pole mahaarvamisi tehtud.

---

(1)  ELT L 343, lk 51.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/23

---

17. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Bauer versus Siseturu Ühtlustamise Amet

(Kohtuasi T-29/12)

2012/C 80/39

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Erika Bauer (Schaufling, Saksamaa) (esindaja: advokaat A. Merz)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: BenQ Materials Corp. (Gueishan Taoyuan, Taiwan)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada täies ulatuses Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 9. novembri 2011. aasta otsus (asi R 2191/20120-2); |
| --- | --- |

—

tühistada täies ulatuses Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 9. novembri 2011. aasta otsus (asi R 2191/20120-2);

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: BenQ Materials Corp.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõnamärk Daxon kaupadele klassides 3, 5 ja 10.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Sõnamärk DALTON kaupadele ja teenustele klassides 3, 5, 18, 25, 35, 41 ja 44.

Vastulausete osakonna otsus: Jätta vastulause rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: Jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide vahel esineb segiajamise tõenäosus.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/24

---

23. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Piotrowski versus Siseturu Ühtlustamise Amet (MEDIGYM)

(Kohtuasi T-33/12)

2012/C 80/40

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Elke Piotrowski (Viernheim, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Albrecht)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused).

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 18. novembri 2011. aasta otsus (asi R 734/2011-4); |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 18. novembri 2011. aasta otsus (asi R 734/2011-4);

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõnamärk MEDIGYM kaupadele klassis 10.

Kontrollija otsus: Jätta taotlus rahuldamata.

Apellatsioonikoja otsus: Jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Määruse nr 207/2009 artikli 75 rikkumine, kuna apellatsioonikoja otsus tugineb põhjendustele, mille osas ei ole hageja saanud oma arvamust avaldada; samuti on rikutud määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkte b ja c, kuna asjaomasele kaubamärgile keelduti kaitse andmisest vastavalt määruse nr 207/2009 artikli 154 lõikele 3 ja artikli 37 lõikele 1, kuigi kaubamärgi registreerimine ei ole välistatud määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b ega artikli 7 lõike 1 punkti c kohaselt.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/24

---

25. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Herbacin cosmetic versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Laboratoire Garnier (HERBA SHINE)

(Kohtuasi T-34/12)

2012/C 80/41

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Herbacin cosmetic GmbH (Wutha-Farnroda, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Eberhardt)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Laboratoire Garnier et Cie (Pariis, Prantsusmaa)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 22. novembri 2011. aasta otsus (asi R 2255/2010-1); |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) esimese apellatsioonikoja 22. novembri 2011. aasta otsus (asi R 2255/2010-1);

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Laboratoire Garnier et Cie.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: Sõnamärk HERBA SHINE kaupadele klassis 3.

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Siseriiklik ja ühenduse sõnamärk ning rahvusvaheline registreering HERBACIN kaupadele klassis 3.

Vastulausete osakonna otsus: Rahuldada vastulause.

Apellatsioonikoja otsus: Rahuldada apellatsioonikaebus.

Väited: Rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 42 lõike 2 punkti 1, kuna esimeses astmes vastulausete osakonna otsuse tegemisel ajal ei olnud enam taotleja kehtivat taotlust esitada tõendid kaubamärgi kasutamise kohta; rikutud on määruse nr 207/2009 artikli 15 lõike 1 punkti 2 alapunkti b, kuna apellatsioonikoda on õiguslikult ekslikult jätnud arvesse võtmata vastulauses viidatud kaubamärgi HERBACIN all eksporditud kaupade suure käibe; samuti on rikutud määruse artikli 15 lõike 1 esimest lõiku, kuna apellatsioonikoda hindas valesti kasutamise kohta esitatud tõendeid seoses ostjatega ühenduse territooriumil.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/25

---

20. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Athes Resort Casino versus komisjon

(Kohtuasi T-36/12)

2012/C 80/42

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Athes Resort Casino AE Symmetochon (Marrousi, Kreeka) (esindajad: N. Niejahr, Q. Azau, F. Spyropoulos, I. Dryllerakis, K. Spyropoulos ja Barrister F. Carlin)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 24. mai 2011. aasta otsus 2011/716/EL riigiabi kohta, mida Kreeka Vabariik andis teatavatele Kreeka kasiinodele (riigiabi C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09)) (ELT 2011 L 285, lk 25) (edaspidi „vaidlustatud otsus”); või |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 24. mai 2011. aasta otsus 2011/716/EL riigiabi kohta, mida Kreeka Vabariik andis teatavatele Kreeka kasiinodele (riigiabi C 16/10 (ex NN 22/10, ex CP 318/09)) (ELT 2011 L 285, lk 25) (edaspidi „vaidlustatud otsus”); või

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus osas, milles see on kohaldatav hagejale; või |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsus osas, milles see on kohaldatav hagejale; või

| — | kolmanda võimalusena tühistada vaidlustatud otsus osas, milles sellega nõutakse hagejalt summad tagasi, ja |
| --- | --- |

—

kolmanda võimalusena tühistada vaidlustatud otsus osas, milles sellega nõutakse hagejalt summad tagasi, ja

| — | jätta kostja kohtukulud tema enda kanda ja mõista kostjalt välja hageja asjaomaste menetlustega seotud kulud. |
| --- | --- |

—

jätta kostja kohtukulud tema enda kanda ja mõista kostjalt välja hageja asjaomaste menetlustega seotud kulud.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et






  — | Kostja rikkus ELTL artikli 107 lõiget 1, kui ta leidis, et vaidlustatud otsus on abimeede, kuivõrd ta:






  a) | järeldas, et hageja sai „maksualase diskrimineerimise” kujul majanduslikku kasu summas 7,20 eurot pileti kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et

—

Kostja rikkus ELTL artikli 107 lõiget 1, kui ta leidis, et vaidlustatud otsus on abimeede, kuivõrd ta:

a)

järeldas, et hageja sai „maksualase diskrimineerimise” kujul majanduslikku kasu summas 7,20 eurot pileti kohta;

| b) | järeldas, et meede tõi kaasa riigi ressursside vähenemise; |
| --- | --- |

b)

järeldas, et meede tõi kaasa riigi ressursside vähenemise;

| c) | leidis, et meede oli valikuline, andes hagejale eelise; |
| --- | --- |

c)

leidis, et meede oli valikuline, andes hagejale eelise;

| d) | järeldas, et meede moonutas konkurentsi ja mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

järeldas, et meede moonutas konkurentsi ja mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust.

| 2. | Teine väide, et






  — | kostja rikkus ELTL artiklit 296, kuna jättis niivõrd, et hageja saaks mõista ja kohus kontrollida, piisaval määral põhjendamata, miks ta leidis, et hageja sai valikulise eelise, et selline eelis tõi kaasa riigi ressursside vähenemise ning moonutas konkurentsi ja mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et

—

kostja rikkus ELTL artiklit 296, kuna jättis niivõrd, et hageja saaks mõista ja kohus kontrollida, piisaval määral põhjendamata, miks ta leidis, et hageja sai valikulise eelise, et selline eelis tõi kaasa riigi ressursside vähenemise ning moonutas konkurentsi ja mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust.

| 3. | Kolmas väide, et






  — | juhul, kui Üldkohus peaks leidma, et hagejale on antud ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, siis peaks Üldkohus tühistama vaidlustatud otsuse osas, milles nõutakse hagejalt summad tagasi, kuna see tagasinõudmine rikuks:






  a) | määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõike 1 esimest lauset, mille kohaselt tagastamine puudutab abisaaja poolt saadud abi, kuivõrd kostja ei ole vaidlustatud otsuses nõuetekohaselt näidanud seda abi summat, mida hageja oli saanud; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et

—

juhul, kui Üldkohus peaks leidma, et hagejale on antud ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, siis peaks Üldkohus tühistama vaidlustatud otsuse osas, milles nõutakse hagejalt summad tagasi, kuna see tagasinõudmine rikuks:

a)

määruse nr 659/1999 (1) artikli 14 lõike 1 esimest lauset, mille kohaselt tagastamine puudutab abisaaja poolt saadud abi, kuivõrd kostja ei ole vaidlustatud otsuses nõuetekohaselt näidanud seda abi summat, mida hageja oli saanud;

| b) | määruse nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 teist lauset, kuivõrd käesoleval juhul rikub tagasinõudmine EL õiguse üldpõhimõtteid, nimelt õiguspärase ootuse põhimõtet, õiguskindluse põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

b)

määruse nr 659/1999 artikli 14 lõike 1 teist lauset, kuivõrd käesoleval juhul rikub tagasinõudmine EL õiguse üldpõhimõtteid, nimelt õiguspärase ootuse põhimõtet, õiguskindluse põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet.

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 (nüüd artikkel 108) kohaldamiseks (EÜT 1999 L 83, lk 1; ELT eriväljaanne 08/01, lk 339).

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/25

---

30. jaanuaril 2012 esitatud hagi — Hamcho ja Hamcho International versus nõukogu

(Kohtuasi T-43/12)

2012/C 80/43

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Mohamad Hamcho (Damas, Süüria) ja Hamcho International (Damas) (esindaja: advokaat M. Ponsard)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | menetleda käesolevat hagi kiirmenetluses; |
| --- | --- |

—

menetleda käesolevat hagi kiirmenetluses;

| — | tühistada hagejaid puudutavas osas:






  — | otsus 2011/273/ÜVJP koos sellesse praeguse ajani tehtud täienduste ja muudatustega, seal hulgas kõik hagiavalduse 17. peatükis nimetatud otsused; |
| --- | --- | --- |

—

tühistada hagejaid puudutavas osas:

—

otsus 2011/273/ÜVJP koos sellesse praeguse ajani tehtud täienduste ja muudatustega, seal hulgas kõik hagiavalduse 17. peatükis nimetatud otsused;

| — | määrus nr 442/2011 koos sellesse praeguse ajani tehtud täienduste ja muudatustega, seal hulgas kõik hagiavalduse 18. peatükis nimetatud määrused; |
| --- | --- |

—

määrus nr 442/2011 koos sellesse praeguse ajani tehtud täienduste ja muudatustega, seal hulgas kõik hagiavalduse 18. peatükis nimetatud määrused;

| — | otsus 2011/782/ÜVJP koos sellesse praeguse ajani, eeskätt rakendusotsusega 2012/37/ÜVJP tehtud täienduste ja muudatustega vastavalt hagiavalduse 19. peatükile; |
| --- | --- |

—

otsus 2011/782/ÜVJP koos sellesse praeguse ajani, eeskätt rakendusotsusega 2012/37/ÜVJP tehtud täienduste ja muudatustega vastavalt hagiavalduse 19. peatükile;

| — | määrus nr 36/2012 koos sellesse praeguse ajani, eeskätt rakendusmäärusega 55/2012 tehtud täienduste ja muudatustega vastavalt hagiavalduse 20. peatükile. |
| --- | --- |

—

määrus nr 36/2012 koos sellesse praeguse ajani, eeskätt rakendusmäärusega 55/2012 tehtud täienduste ja muudatustega vastavalt hagiavalduse 20. peatükile.

| — | tühistada hagejatele adresseeritud 21. detsembri 2011. aasta teatisele lisatud nõukogu otsus, kuna sellega jäeti nende nimed vaidlustatud loetellu; |
| --- | --- |

—

tühistada hagejatele adresseeritud 21. detsembri 2011. aasta teatisele lisatud nõukogu otsus, kuna sellega jäeti nende nimed vaidlustatud loetellu;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjendusena esitavad hagejad kaks väidet, mis on põhiosas identsed või sarnased kohtuasjas T-653/11: Jaber vs. nõukogu esitatud väidetele.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/26

---

Üldkohtu 6. veebruari 2012. aasta määrus — Colegio Oficial de Farmacéuticos de Valencia versus komisjon

(Kohtuasi T-337/09) (1)

2012/C 80/44

Kohtumenetluse keel: hispaania

Seitsmenda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 256, 24.10.2009.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/26

---

Üldkohtu 18. jaanuari 2012. aasta määrus — Ghost Brand versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Procter & Gamble International Operations (GHOST)

(Kohtuasi T-298/11) (1)

2012/C 80/45

Kohtumenetluse keel: inglise

Kuuenda koja esimees andis määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 238, 13.8.2011.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/26

---

Üldkohtu 18. jaanuari 2012. aasta määrus — Otto versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Nalsani (TOTTO)

(Kohtuasi T-300/11) (1)

2012/C 80/46

Kohtumenetluse keel: hispaania

Viienda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 238, 13.8.2011.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/26

---

Üldkohtu 18. jaanuari 2012. aasta määrus — Stuchting Greenpeace Nederland ja PAN Europe versus komisjon

(Kohtuasi T-362/11) (1)

2012/C 80/47

Kohtumenetluse keel: inglise

Teise koja esimees andis määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 252, 27.8.2011.

---

| 17.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 80/26 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 80/26

---

Üldkohtu 26. jaanuari 2012. aasta määrus — Symfiliosi versus FRA

(Kohtuasi T-397/11) (1)

2012/C 80/48

Kohtumenetluse keel: inglise

Esimese koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 282, 24.9.2011.

---