# Eiropas Savienības C 70E/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2012.070.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 70E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 8. marts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2012.070.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 70E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 8. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2010.–2011. GADA SESIJA2010. gada 19.–21. oktobris plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 12 E, 15.1.2011.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2010. gada 19. oktobris |
| 2012/C 070E/01 | Sievietes nestabilās darba attiecībāsEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par sievietēm nestabilās darba attiecībās (2010/2018(INI)) | 1 |
| | Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris |
| 2012/C 070E/02 | Minimālā ienākuma nozīme nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā EiropāEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā (2010/2039(INI)) | 8 |
| 2012/C 070E/03 | Finanšu, ekonomikas un sociālā krīze — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums)Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (2009/2182(INI)) | 19 |
| 2012/C 070E/04 | Ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošana Savienībā, it īpaši euro zonāEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Savienības ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošanu, it īpaši euro zonā (2010/2099(INI)) | 41 |
| PIELIKUMS | 48 |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobris |
| 2012/C 070E/05 | Eiropas standartizācijas nākotneEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par Eiropas standartizācijas nākotni (2010/2051(INI)) | 56 |
| 2012/C 070E/06 | Moldovas Republikā īstenotās reformas un attīstības tendencesEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par Moldovas Republikā īstenotajām reformām un jaunākajiem notikumiem | 68 |
| 2012/C 070E/07 | Integrētā jūrniecības politikaEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par integrēto jūrniecības politiku (IJP) — sasniegtā progresa novērtēšana un jauni uzdevumi (2010/2040(INI)) | 70 |
| 2012/C 070E/08 | ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībasEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (2010/2026(INI)) | 79 |
| 2012/C 070E/09 | Iedzīvotāju masveida padzīšana no dzimtajām vietām ZimbabvēEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par iedzīvotāju masveida padzīšanu no dzimtajām vietām Zimbabvē | 88 |
| 2012/C 070E/10 | Kambodža, jo īpaši Sam Rainsy lietaEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par Kambodžu, jo īpaši Sam Rainsy lietu | 90 |
| 2012/C 070E/11 | Cilvēktiesību stāvoklis Ziemeļkaukāzā (Krievijas Federācija) un Oleg Orlov kriminālvajāšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Ziemeļkaukāzā (Krievijas Federācija) un Oļega Orlova kriminālvajāšanu | 93 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2010.–2011. GADA SESIJA2010. gada 19.–21. oktobris plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 12 E, 15.1.2011.PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobris

2012/C 070E/01

Sievietes nestabilās darba attiecībāsEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par sievietēm nestabilās darba attiecībās (2010/2018(INI))

1

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris

2012/C 070E/02

Minimālā ienākuma nozīme nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā EiropāEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā (2010/2039(INI))

8

2012/C 070E/03

Finanšu, ekonomikas un sociālā krīze — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums)Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (2009/2182(INI))

19

2012/C 070E/04

Ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošana Savienībā, it īpaši euro zonāEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Savienības ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošanu, it īpaši euro zonā (2010/2099(INI))

41

PIELIKUMS

48

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobris

2012/C 070E/05

Eiropas standartizācijas nākotneEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par Eiropas standartizācijas nākotni (2010/2051(INI))

56

2012/C 070E/06

Moldovas Republikā īstenotās reformas un attīstības tendencesEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par Moldovas Republikā īstenotajām reformām un jaunākajiem notikumiem

68

2012/C 070E/07

Integrētā jūrniecības politikaEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par integrēto jūrniecības politiku (IJP) — sasniegtā progresa novērtēšana un jauni uzdevumi (2010/2040(INI))

70

2012/C 070E/08

ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībasEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (2010/2026(INI))

79

2012/C 070E/09

Iedzīvotāju masveida padzīšana no dzimtajām vietām ZimbabvēEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par iedzīvotāju masveida padzīšanu no dzimtajām vietām Zimbabvē

88

2012/C 070E/10

Kambodža, jo īpaši Sam Rainsy lietaEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par Kambodžu, jo īpaši Sam Rainsy lietu

90

2012/C 070E/11

Cilvēktiesību stāvoklis Ziemeļkaukāzā (Krievijas Federācija) un Oleg Orlov kriminālvajāšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Ziemeļkaukāzā (Krievijas Federācija) un Oļega Orlova kriminālvajāšanu

Oleg Orlov

93

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris |
| 2012/C 070E/12 | Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām pārskatīšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmums par pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pārskatīšanu (2010/2118(ACI)) | 98 |
| PIELIKUMS | 101 |
| 2012/C 070E/13 | Parlamenta Reglamenta pielāgošana pārskatītajam Pamatnolīgumam par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībāmEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmums par Parlamenta Reglamenta pielāgošanu pārskatītajam Pamatnolīgumam par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (2010/2127(REG)) | 119 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris

2012/C 070E/12

Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām pārskatīšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmums par pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pārskatīšanu (2010/2118(ACI))

98

PIELIKUMS

101

2012/C 070E/13

Parlamenta Reglamenta pielāgošana pārskatītajam Pamatnolīgumam par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībāmEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmums par Parlamenta Reglamenta pielāgošanu pārskatītajam Pamatnolīgumam par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (2010/2127(REG))

119

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2010. gada 19. oktobris |
| 2012/C 070E/14 | Statistikas pārskati attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (COM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD)) | 124 |
| P7_TC1-COD(2010)0041Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 19. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar ko groza Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru | 124 |
| 2012/C 070E/15 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — Nordjylland/DānijaEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/001 DK/Ziemeļjitlande no Dānijas) (COM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD)) | 125 |
| PIELIKUMS | 127 |
| 2012/C 070E/16 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — NXP Semiconductors/NīderlandeEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors no Nīderlandes) (COM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD)) | 128 |
| PIELIKUMS | 130 |
| 2012/C 070E/17 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — Qimonda/PortugāleEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2009/023 PT/Qimonda no Portugāles) (COM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD)) | 131 |
| PIELIKUMS | 133 |
| 2012/C 070E/18 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu izmantošana — Cataluña automoción/SpānijaEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (COM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD)) | 134 |
| PIELIKUMS | 136 |
| 2012/C 070E/19 | Kontroles un noteikumu izpildes shēma, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (COM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD)) | 137 |
| P7_TC1-COD(2009)0051Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 19. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2010 par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā un atceļ Padomes Regulu (EK) No 2791/1999 | 138 |
| PIELIKUMS | 138 |
| 2012/C 070E/20 | Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļrietumatlantijas zvejniecībā grozījumu apstiprināšana ***Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam attiecībā uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļrietumatlantijas zvejniecībā grozījuma apstiprināšanu Eiropas Savienības vārdā (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE)) | 138 |
| | Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris |
| 2012/C 070E/21 | Grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu (COM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0054Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr .../2010, ar kuru attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam | 140 |
| PIELIKUMS | 140 |
| 2012/C 070E/22 | Grozījumi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (COM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0171Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. .../2010, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību | 141 |
| PIELIKUMS | 141 |
| 2012/C 070E/23 | Budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projekts: II iedaļa – Eiropadome un Padome; III iedaļa – Komisija; X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienestsEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu, II iedaļa – Eiropadome un Padome; III iedaļa – Komisija; X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD)) | 142 |
| 2012/C 070E/24 | 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projekts, III iedaļa — Komisija — papildu pasākumi banānu nozarē (BAM)Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektu, III iedaļa — Komisija (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD)) | 144 |
| 2012/C 070E/25 | Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projektu. Visas iedaļasEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projektu. Visas iedaļas (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD)) | 149 |
| 2012/C 070E/26 | Drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošana strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, un strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (COM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2008)0193Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, un pasākumu ieviešanu, lai palīdzētu strādājošajiem saskaņot darba un ģimenes dzīvi | 163 |
| 2012/C 070E/27 | Maksājumu kavējumu novēršana komercdarījumos ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (pārstrādāta redakcija) (COM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2009)0054Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (pārstrādāta redakcija) | 177 |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobris |
| 2012/C 070E/28 | Stabilitātes instrumenta grozīšana ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (COM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2009)0058Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu | 179 |
| 2012/C 070E/29 | Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (COM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD)) | 183 |
| P7_TC1-COD(2009)0060AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā | 184 |
| 2012/C 070E/30 | Finanšu instrumenta izveide demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (COM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD)) | 188 |
| P7_TC1-COD(2009)0060BEiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē | 188 |
| 2012/C 070E/31 | Finanšu instrumenta izveide sadarbībai ar industrializētām valstīm ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktoba normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (COM(2009)0197 – C7–0101/2009 – 2009/0059(COD)) | 192 |
| P7_TC1-COD(2009)0059Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni[3. grozījums, ja vien nav norādīts citādi] | 193 |
| PIELIKUMS | 201 |
| 2012/C 070E/32 | Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2010)0102 – C7–0079/2010 – 2010/0059(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2010)0059Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā | 204 |
| I PIELIKUMS | 210 |
| II PIELIKUMS | 211 |
| 2012/C 070E/33 | Izcelsmes valsts norāde ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2005)0254Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011 par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm | 212 |
| PIELIKUMS | 219 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobris

2012/C 070E/14

Statistikas pārskati attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (COM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

124

P7_TC1-COD(2010)0041Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 19. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar ko groza Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru

124

2012/C 070E/15

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — Nordjylland/DānijaEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/001 DK/Ziemeļjitlande no Dānijas) (COM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

125

PIELIKUMS

127

2012/C 070E/16

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — NXP Semiconductors/NīderlandeEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors no Nīderlandes) (COM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

NXP Semiconductors

128

PIELIKUMS

130

2012/C 070E/17

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — Qimonda/PortugāleEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2009/023 PT/Qimonda no Portugāles) (COM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

Qimonda

131

PIELIKUMS

133

2012/C 070E/18

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu izmantošana — Cataluña automoción/SpānijaEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (COM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

Cataluña automoción

134

PIELIKUMS

136

2012/C 070E/19

Kontroles un noteikumu izpildes shēma, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (COM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

137

P7_TC1-COD(2009)0051Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 19. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2010 par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā un atceļ Padomes Regulu (EK) No 2791/1999

138

PIELIKUMS

138

2012/C 070E/20

Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļrietumatlantijas zvejniecībā grozījumu apstiprināšana ***Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam attiecībā uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļrietumatlantijas zvejniecībā grozījuma apstiprināšanu Eiropas Savienības vārdā (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

138

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris

2012/C 070E/21

Grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu (COM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0054Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr .../2010, ar kuru attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

Euratom

Euratom

140

PIELIKUMS

140

2012/C 070E/22

Grozījumi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (COM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0171Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. .../2010, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

Euratom

141

PIELIKUMS

141

2012/C 070E/23

Budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projekts: II iedaļa – Eiropadome un Padome; III iedaļa – Komisija; X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienestsEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu, II iedaļa – Eiropadome un Padome; III iedaļa – Komisija; X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

142

2012/C 070E/24

2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projekts, III iedaļa — Komisija — papildu pasākumi banānu nozarē (BAM)Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektu, III iedaļa — Komisija (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

144

2012/C 070E/25

Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projektu. Visas iedaļasEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projektu. Visas iedaļas (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

149

2012/C 070E/26

Drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošana strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, un strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (COM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

162

P7_TC1-COD(2008)0193Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, un pasākumu ieviešanu, lai palīdzētu strādājošajiem saskaņot darba un ģimenes dzīvi

, un pasākumu ieviešanu, lai palīdzētu strādājošajiem saskaņot darba un ģimenes dzīvi

163

2012/C 070E/27

Maksājumu kavējumu novēršana komercdarījumos ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (pārstrādāta redakcija) (COM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

176

P7_TC1-COD(2009)0054Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (pārstrādāta redakcija)

177

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobris

2012/C 070E/28

Stabilitātes instrumenta grozīšana ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (COM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

178

P7_TC1-COD(2009)0058Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu

179

2012/C 070E/29

Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (COM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

183

P7_TC1-COD(2009)0060AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

184

2012/C 070E/30

Finanšu instrumenta izveide demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (COM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

188

P7_TC1-COD(2009)0060BEiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē

188

2012/C 070E/31

Finanšu instrumenta izveide sadarbībai ar industrializētām valstīm ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktoba normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (COM(2009)0197 – C7–0101/2009 – 2009/0059(COD))

192

P7_TC1-COD(2009)0059Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni[3. grozījums, ja vien nav norādīts citādi]

193

PIELIKUMS

201

2012/C 070E/32

Finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2010)0102 – C7–0079/2010 – 2010/0059(COD))

203

P7_TC1-COD(2010)0059Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

204

I PIELIKUMS

210

II PIELIKUMS

211

2012/C 070E/33

Izcelsmes valsts norāde ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

211

P7_TC1-COD(2005)0254Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011 par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm

212

PIELIKUMS

219

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2010.–2011. GADA SESIJA 2010. gada 19.–21. oktobris plenārsēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 12 E, 15.1.2011. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobris

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/1

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisSievietes nestabilās darba attiecībās

P7_TA(2010)0365

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par sievietēm nestabilās darba attiecībās (2010/2018(INI))

2012/C 70 E/01

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 18. decembra ziņojumu “Vīriešu un sieviešu līdztiesība — 2010” (COM(2009)0694), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 18. decembra ziņojumu “Vīriešu un sieviešu līdztiesība — 2010” (COM(2009)0694),

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 26. novembra paziņojumu “Darba kvalitātes uzlabošana — pārskats par pēdējā laikā sasniegto” (COM(2003)0728), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 26. novembra paziņojumu “Darba kvalitātes uzlabošana — pārskats par pēdējā laikā sasniegto” (COM(2003)0728),

| — | ņemot vērā 2004. gada Komisijas ziņojumu “Riskanta nodarbinātība Eiropā — salīdzinošs pētījums par riskiem saistībā ar darba tirgu elastīgā ekonomikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada Komisijas ziņojumu “Riskanta nodarbinātība Eiropā — salīdzinošs pētījums par riskiem saistībā ar darba tirgu elastīgā ekonomikā”,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas Eiropa 2020 integrēto pamatnostādņu II daļa (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas Eiropa 2020 integrēto pamatnostādņu II daļa (COM(2010)0193),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. jūnija secinājumus “Elastdrošība krīzes laikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 8. jūnija secinājumus “Elastdrošība krīzes laikā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (2),

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija Direktīvu 1999/70/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatlīgumu par darbu uz noteiktu laiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija Direktīvu 1999/70/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatlīgumu par darbu uz noteiktu laiku (3),

| — | ņemot vērā Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvu 97/81/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatlīgumu par nepilna darba laika darbu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvu 97/81/EK par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatlīgumu par nepilna darba laika darbu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. gada informatīvo dokumentu “Ļoti netipisks darbs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2010. gada informatīvo dokumentu “Ļoti netipisks darbs”,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2008. gada ziņojumu “Pasākumi nedeklarēta darba novēršanai Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2008. gada ziņojumu “Pasākumi nedeklarēta darba novēršanai Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2007. gada ziņojumu “Darba apstākļi Eiropas Savienībā — dzimumu līdztiesības perspektīva”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2007. gada ziņojumu “Darba apstākļi Eiropas Savienībā — dzimumu līdztiesības perspektīva”,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 1998. gada ziņojumu “Nestabili nodarbinātības un darba apstākļi Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 1998. gada ziņojumu “Nestabili nodarbinātības un darba apstākļi Eiropā”,

| — | ņemot vērā Eirobarometra 2007. gada oktobra ziņojumu “Nedeklarēts darbs Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 2007. gada oktobra ziņojumu “Nedeklarēts darbs Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā 2009. gada ziņojumu “Dzimumu segregācija darba tirgū”, ko izstrādāja Eiropas Komisijas ekspertu grupa dzimumu līdztiesības un nodarbinātības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada ziņojumu “Dzimumu segregācija darba tirgū”, ko izstrādāja Eiropas Komisijas ekspertu grupa dzimumu līdztiesības un nodarbinātības jautājumos,

| — | ņemot vērā 2006. gada ziņojumu “Dzimumu nevienlīdzība saistībā ar maznodrošinātu grupu nabadzības risku un sociālo atstumtību trīsdesmit Eiropas valstīs”, ko izstrādāja Eiropas Komisijas ekspertu grupa dzimumu līdztiesības, sociālās integrācijas un nodarbinātības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada ziņojumu “Dzimumu nevienlīdzība saistībā ar maznodrošinātu grupu nabadzības risku un sociālo atstumtību trīsdesmit Eiropas valstīs”, ko izstrādāja Eiropas Komisijas ekspertu grupa dzimumu līdztiesības, sociālās integrācijas un nodarbinātības jautājumos,

| — | ņemot vērā Starptautiskā nodarbinātības biroja ziņojumu “Pienācīgs darbs mājsaimniecībās nodarbinātām personām”, ko izstrādāja Starptautiskās darba konferences 99. sesijā 2010. gada jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā nodarbinātības biroja ziņojumu “Pienācīgs darbs mājsaimniecībās nodarbinātām personām”, ko izstrādāja Starptautiskās darba konferences 99. sesijā 2010. gada jūnijā,

| — | ņemot vērā Starptautiskā nodarbinātības biroja 2009. gada ziņojumu “Dzimumu līdztiesības dimensija mājsaimniecības darbā Rietumeiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā nodarbinātības biroja 2009. gada ziņojumu “Dzimumu līdztiesības dimensija mājsaimniecības darbā Rietumeiropā”,

| — | ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes ar dzimumu saistītiem aspektiem (5),

| — | ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (6),

| — | ņemot vērā 2008. gada 18. novembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par to, kā piemērot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 18. novembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par to, kā piemērot principu par vienlīdzīgu atalgojumu vīriešiem un sievietēm (7),

| — | ņemot vērā 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Lisabonas stratēģijas nākotni saistībā ar dzimumu līdztiesību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Lisabonas stratēģijas nākotni saistībā ar dzimumu līdztiesību (8),

| — | ņemot vērā 1998. gada 18. septembra rezolūciju par kooperatīvu nozīmi sieviešu nodarbinātības palielināšanā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 18. septembra rezolūciju par kooperatīvu nozīmi sieviešu nodarbinātības palielināšanā (9),

| — | ņemot vērā 1998. gada 17. februāra rezolūciju par cilvēktiesību ievērošanu Eiropas Savienībā (1996. g.) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 17. februāra rezolūciju par cilvēktiesību ievērošanu Eiropas Savienībā (1996. g.) (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētās nodaļas 2010. gada 12. maija atzinumu “Profesionālu darba vietu izveide mājsaimniecības pakalpojumu jomā” (SOC/372 – CESE 336/2010 galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētās nodaļas 2010. gada 12. maija atzinumu “Profesionālu darba vietu izveide mājsaimniecības pakalpojumu jomā” (SOC/372 – CESE 336/2010 galīgā redakcija),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikas ziņu izdevumu Nr. 12/2010 “ES 27 dalībvalstu darba tirgū joprojām krīze”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Statistikas biroja statistikas ziņu izdevumu Nr. 12/2010 “ES 27 dalībvalstu darba tirgū joprojām krīze”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7–0264/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7–0264/2010),

| A. | tā kā darba tirgus individualizācija un aizvien lielāks elastīgums, kā rezultātā samazinās iespēja veikt pārrunas par darba koplīguma slēgšanu, padara neaizsargātākus darba ņēmējus un jo īpaši sievietes, kurām bieži vien jārod līdzsvars starp darba un ģimenes pienākumiem, un tas var radīt nestabilus darba apstākļus, jo darba devējiem ir vieglāk pasliktināt nodarbinātības nosacījumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā darba tirgus individualizācija un aizvien lielāks elastīgums, kā rezultātā samazinās iespēja veikt pārrunas par darba koplīguma slēgšanu, padara neaizsargātākus darba ņēmējus un jo īpaši sievietes, kurām bieži vien jārod līdzsvars starp darba un ģimenes pienākumiem, un tas var radīt nestabilus darba apstākļus, jo darba devējiem ir vieglāk pasliktināt nodarbinātības nosacījumus;

| B. | tā kā nestabilās darba attiecībās strādā galvenokārt sievietes, tā kā noteikti nestabila darba veidi, ko veic sievietes, piemēram, apmaksāti mājsaimniecības darbi un aprūpes pakalpojumi, darba tirgū neparādās un tā kā Eiropas Savienībā, neraugoties uz spēkā esošo tiesisko regulējumu, joprojām pastāv atšķirības attiecībā uz sieviešu nodarbinātības iespējām, darba kvalitāti, iztikas ienākumiem un vienādu atalgojumu par vienādu un līdzvērtīgu darbu; |
| --- | --- |

B.

tā kā nestabilās darba attiecībās strādā galvenokārt sievietes, tā kā noteikti nestabila darba veidi, ko veic sievietes, piemēram, apmaksāti mājsaimniecības darbi un aprūpes pakalpojumi, darba tirgū neparādās un tā kā Eiropas Savienībā, neraugoties uz spēkā esošo tiesisko regulējumu, joprojām pastāv atšķirības attiecībā uz sieviešu nodarbinātības iespējām, darba kvalitāti, iztikas ienākumiem un vienādu atalgojumu par vienādu un līdzvērtīgu darbu;

| C. | tā kā nestabilās darba attiecībās strādājošo sieviešu pārsvars būtiski veicina joprojām lielās atalgojuma atšķirības starp dzimumiem; tā kā tādēļ, uzlabojot nodarbinātības kvalitāti sievietēm, tiks mazinātas atalgojuma atšķirības starp dzimumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā nestabilās darba attiecībās strādājošo sieviešu pārsvars būtiski veicina joprojām lielās atalgojuma atšķirības starp dzimumiem; tā kā tādēļ, uzlabojot nodarbinātības kvalitāti sievietēm, tiks mazinātas atalgojuma atšķirības starp dzimumiem;

| D. | tā kā pakalpojumu nozarē, jo īpaši viesnīcu un restorānu nozarē, izglītībā, veselības aprūpē un sociālajā darbā un citu sabiedrisko, sociālo un personu aprūpes pakalpojumu jomā, kurā vairākums darba ņēmēju ir sievietes, plaši izplatīta tendence ir nepilnas slodzes darbs ne pēc darba ņēmēja izvēles; |
| --- | --- |

D.

tā kā pakalpojumu nozarē, jo īpaši viesnīcu un restorānu nozarē, izglītībā, veselības aprūpē un sociālajā darbā un citu sabiedrisko, sociālo un personu aprūpes pakalpojumu jomā, kurā vairākums darba ņēmēju ir sievietes, plaši izplatīta tendence ir nepilnas slodzes darbs ne pēc darba ņēmēja izvēles;

| E. | tā kā sieviešu līdzdalība darba tirgū atspoguļo viņu lomu mājsaimniecībā, un sievietēm ir tendence vairāk uzņemties darbu, kas viņām ļauj apvienot apmaksātu un neapmaksātu darbu; |
| --- | --- |

E.

tā kā sieviešu līdzdalība darba tirgū atspoguļo viņu lomu mājsaimniecībā, un sievietēm ir tendence vairāk uzņemties darbu, kas viņām ļauj apvienot apmaksātu un neapmaksātu darbu;

| F. | tā kā ekonomikas un finanšu krīze nestabilu nodarbinātību ir ietekmējusi divkārši, jo daudzu uzņēmumu pirmā reakcija bija atlaist pagaidu darbiniekus, un tā kā turklāt valda bažas, ka daudzas no ekonomikas lejupslīdes laikā zaudētajām pastāvīgajām darbavietām netiks atjaunotas, bet gan aizstātas ar netipiskiem, ja ne nestabiliem, nodarbinātības veidiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ekonomikas un finanšu krīze nestabilu nodarbinātību ir ietekmējusi divkārši, jo daudzu uzņēmumu pirmā reakcija bija atlaist pagaidu darbiniekus, un tā kā turklāt valda bažas, ka daudzas no ekonomikas lejupslīdes laikā zaudētajām pastāvīgajām darbavietām netiks atjaunotas, bet gan aizstātas ar netipiskiem, ja ne nestabiliem, nodarbinātības veidiem;

| G. | tā kā nestabils darbs ir nestandarta nodarbinātības veids, ko raksturo kāda no turpmāk minētajām iezīmēm:






  — | neliela darba drošība vai darba drošības neesamība saistībā ar darba nepastāvīgumu un biežo gadījuma raksturu, līgumos paredzot sliktus nosacījumus vai neslēdzot rakstiskus līgumus, piemēram, gadījumos, kad pretēji darba ņēmēja vēlmēm tiek slēgti pagaidu darba līgumi par nepilnas slodzes darbu, paredzot tajos neskaidru darba laiku un pienākumus, kas mainās atkarībā no darba devēja vēlmēm; |
| --- | --- | --- |

G.

tā kā nestabils darbs ir nestandarta nodarbinātības veids, ko raksturo kāda no turpmāk minētajām iezīmēm:

—

neliela darba drošība vai darba drošības neesamība saistībā ar darba nepastāvīgumu un biežo gadījuma raksturu, līgumos paredzot sliktus nosacījumus vai neslēdzot rakstiskus līgumus, piemēram, gadījumos, kad pretēji darba ņēmēja vēlmēm tiek slēgti pagaidu darba līgumi par nepilnas slodzes darbu, paredzot tajos neskaidru darba laiku un pienākumus, kas mainās atkarībā no darba devēja vēlmēm;

| — | zems atalgojums, kas pat var būt neoficiāls un neskaidri noteikts; |
| --- | --- |

—

zems atalgojums, kas pat var būt neoficiāls un neskaidri noteikts;

| — | nav sociālās aizsardzības tiesību vai tiesību uz pabalstiem, kas saistīti ar nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

nav sociālās aizsardzības tiesību vai tiesību uz pabalstiem, kas saistīti ar nodarbinātību;

| — | netiek nodrošināta aizsardzība pret diskrimināciju; |
| --- | --- |

—

netiek nodrošināta aizsardzība pret diskrimināciju;

| — | attīstības iespējas darba tirgū ir ierobežotas vai tādu nav; |
| --- | --- |

—

attīstības iespējas darba tirgū ir ierobežotas vai tādu nav;

| — | nav darba ņēmēju kolektīvas pārstāvības; |
| --- | --- |

—

nav darba ņēmēju kolektīvas pārstāvības;

| — | darba vidē netiek ievēroti obligātie veselības un drošības standarti; |
| --- | --- |

—

darba vidē netiek ievēroti obligātie veselības un drošības standarti;

| H. | tā kā nestabili darba apstākļi, piemēram, rakstiski nenoslēgti līgumi, ne pēc darba ņēmēja izvēles noteikts nepilnas slodzes darbs un nemainīgās atalgojuma atšķirības ilgtermiņā ietekmē sociālās drošības aizsardzību un pensijas un rada darba ņēmējiem lielāku risku nonākt nabadzībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā nestabili darba apstākļi, piemēram, rakstiski nenoslēgti līgumi, ne pēc darba ņēmēja izvēles noteikts nepilnas slodzes darbs un nemainīgās atalgojuma atšķirības ilgtermiņā ietekmē sociālās drošības aizsardzību un pensijas un rada darba ņēmējiem lielāku risku nonākt nabadzībā;

| I. | tā kā pastāv risks, ka sievietes noteiktos gadījumos var nonākt cilvēka necienīgos darba apstākļos, un tieši tādēļ viņām, jo īpaši grūtniecēm un sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, ir jāvelta īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

I.

tā kā pastāv risks, ka sievietes noteiktos gadījumos var nonākt cilvēka necienīgos darba apstākļos, un tieši tādēļ viņām, jo īpaši grūtniecēm un sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, ir jāvelta īpaša uzmanība;

| J. | tā kā globalizācija un pašreizējā ekonomiskā situācija, kā arī attīstība tehnoloģijas jomā maina darba attiecības un darba ņēmēju uzdevumu būtību; |
| --- | --- |

J.

tā kā globalizācija un pašreizējā ekonomiskā situācija, kā arī attīstība tehnoloģijas jomā maina darba attiecības un darba ņēmēju uzdevumu būtību;

| K. | tā kā ļoti iespējams, ka nestabilās darba attiecībās strādājošas sievietes nav informētas par savām tiesībām un viņām ir lielāks risks nesaņemt tiesisku aizsardzību un/vai tikt nelikumīgi atlaistām no darba; |
| --- | --- |

K.

tā kā ļoti iespējams, ka nestabilās darba attiecībās strādājošas sievietes nav informētas par savām tiesībām un viņām ir lielāks risks nesaņemt tiesisku aizsardzību un/vai tikt nelikumīgi atlaistām no darba;

| L. | tā kā ir svarīgi, ka visiem darba ņēmējiem, tai skaitā sievietēm nestabilās darba attiecībās, ir tiesības uz profesionālo izglītību un apmācību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir svarīgi, ka visiem darba ņēmējiem, tai skaitā sievietēm nestabilās darba attiecībās, ir tiesības uz profesionālo izglītību un apmācību;

| M. | tā kā pieņēmums, ka sievietes nav galvenās pelnītājas ģimenē, sniedz nepareizu priekšstatu par lielu daļu strādājošo sieviešu, kuras ir vienīgās pelnītājas; |
| --- | --- |

M.

tā kā pieņēmums, ka sievietes nav galvenās pelnītājas ģimenē, sniedz nepareizu priekšstatu par lielu daļu strādājošo sieviešu, kuras ir vienīgās pelnītājas;

| N. | tā kā īpaši mājsaimniecības pakalpojumu jomā pieaug nedeklarēto darba ņēmēju sieviešu skaits; |
| --- | --- |

N.

tā kā īpaši mājsaimniecības pakalpojumu jomā pieaug nedeklarēto darba ņēmēju sieviešu skaits;

| O. | tā kā vairākums darba ņēmēju mājsaimniecības jomā, kas veic tādus pienākumus kā aprūpe mājās, tīrīšanas darbi un ēdienu gatavošana, ir sievietes; tā kā mājsaimniecības darbs rūpnieciski attīstītajās valstīs veido 5–9 % no visas nodarbinātības, tā kā šāds darbs lielākoties ir nestabils, zemu novērtēts un neoficiāls un tā kā mājsaimniecības darbu veicēju neaizsargātība bieži vien kļūst par iemeslu viņu diskriminācijai un rada lielākas iespējas pret šīm personām izturēties nevienlīdzīgi, netaisnīgi vai vardarbīgi; |
| --- | --- |

O.

tā kā vairākums darba ņēmēju mājsaimniecības jomā, kas veic tādus pienākumus kā aprūpe mājās, tīrīšanas darbi un ēdienu gatavošana, ir sievietes; tā kā mājsaimniecības darbs rūpnieciski attīstītajās valstīs veido 5–9 % no visas nodarbinātības, tā kā šāds darbs lielākoties ir nestabils, zemu novērtēts un neoficiāls un tā kā mājsaimniecības darbu veicēju neaizsargātība bieži vien kļūst par iemeslu viņu diskriminācijai un rada lielākas iespējas pret šīm personām izturēties nevienlīdzīgi, netaisnīgi vai vardarbīgi;

| P. | tā kā augsti kvalificētu darba ņēmēju kvalifikācijas kritums ir parasta problēma saistībā ar nestabilu darbu, jo īpaši gadījumos, kad darba ņēmēji tiek atlaisti vai kad migrējoši darba ņēmēji izvēlas zemi kvalificētus darbus, lai paliktu darba tirgū, un tā kā šī situācija, kas jo īpaši skar sievietes, negatīvi ietekmē karjeras veidošanu un tāda algas līmeņa panākšanu, kurš atbilst iegūtajām prasmēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā augsti kvalificētu darba ņēmēju kvalifikācijas kritums ir parasta problēma saistībā ar nestabilu darbu, jo īpaši gadījumos, kad darba ņēmēji tiek atlaisti vai kad migrējoši darba ņēmēji izvēlas zemi kvalificētus darbus, lai paliktu darba tirgū, un tā kā šī situācija, kas jo īpaši skar sievietes, negatīvi ietekmē karjeras veidošanu un tāda algas līmeņa panākšanu, kurš atbilst iegūtajām prasmēm;

| Q. | tā kā migrantes, kas izvēlas zemas kvalifikācijas pagaidu darbus darba tirgus perifērijā vai veic mājsaimniecības darbus, var saskarties ar divkāršu diskrimināciju, jo papildus tam, ka viņas bieži vien strādā sliktos apstākļos, neregulāru darba laiku un dažkārt dara to nelegāli, pret viņām var izturēties ļaunprātīgi vai vardarbīgi vai pakļaut seksuālai vardarbībai; tā kā viņas turklāt bieži nav informētas par savām tiesībām, viņām ir ierobežota piekļuve sociālajiem dienestiem, viņas slikti pārvalda vietējo valodu un nespēj veidot sociālos tīklus un tā kā nelegāli nodarbinātās personas neuzdrīkstas sazināties ar valsts iestādēm, lai lūgtu aizsardzību, jo baidās, ka tiks nosūtītas atpakaļ uz izcelsmes valsti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā migrantes, kas izvēlas zemas kvalifikācijas pagaidu darbus darba tirgus perifērijā vai veic mājsaimniecības darbus, var saskarties ar divkāršu diskrimināciju, jo papildus tam, ka viņas bieži vien strādā sliktos apstākļos, neregulāru darba laiku un dažkārt dara to nelegāli, pret viņām var izturēties ļaunprātīgi vai vardarbīgi vai pakļaut seksuālai vardarbībai; tā kā viņas turklāt bieži nav informētas par savām tiesībām, viņām ir ierobežota piekļuve sociālajiem dienestiem, viņas slikti pārvalda vietējo valodu un nespēj veidot sociālos tīklus un tā kā nelegāli nodarbinātās personas neuzdrīkstas sazināties ar valsts iestādēm, lai lūgtu aizsardzību, jo baidās, ka tiks nosūtītas atpakaļ uz izcelsmes valsti;

| R. | tā kā Eiropas Padomes 1969. gada 24. novembra vienošanās par aukļu iekārtošanu darbā ir novecojusi un tādējādi tajā nav paredzēti risinājumi problēmām, kas daudzās dalībvalstīs pašlaik var rasties saistībā ar aukļu nodarbināšanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Padomes 1969. gada 24. novembra vienošanās par aukļu iekārtošanu darbā ir novecojusi un tādējādi tajā nav paredzēti risinājumi problēmām, kas daudzās dalībvalstīs pašlaik var rasties saistībā ar aukļu nodarbināšanu;

| S. | tā kā ES joprojām atbalsta to, ka visās jomās jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts; tā kā nodarbinātības politikas pamatnostādnēs aktīvi jāveicina vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES joprojām atbalsta to, ka visās jomās jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts; tā kā nodarbinātības politikas pamatnostādnēs aktīvi jāveicina vienlīdzīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un vīriešiem;

Dzimumu līdztiesības problēmu saistība ar nestabilu darbu

| 1. | norāda uz dzimumu līdztiesības problemātiku saistībā ar nestabilu darbu un atgādina, ka darba tirgū ir notikusi pārmaiņa no standarta nodarbinātības uz nestandarta nodarbinātības veidiem, liekot novērst to, ka nestandarta nodarbinātības veidi kļūst par nestabilu darbu; uzskata, ka, lai cīnītos pret šīm problēmām, dalībvalstis un sociālie partneri ir jāaicina lielā mērā saskaņot tiesību aktus un līgumu noteikumus par standarta un netipisku darbu nolūkā nepieļaut, ka visizdevīgākie un viszemāk apmaksātie darba veidi kļūst izplatītāki, tomēr ņemot vērā iespējamu nedeklarēta darba risku; |
| --- | --- |

1.

norāda uz dzimumu līdztiesības problemātiku saistībā ar nestabilu darbu un atgādina, ka darba tirgū ir notikusi pārmaiņa no standarta nodarbinātības uz nestandarta nodarbinātības veidiem, liekot novērst to, ka nestandarta nodarbinātības veidi kļūst par nestabilu darbu; uzskata, ka, lai cīnītos pret šīm problēmām, dalībvalstis un sociālie partneri ir jāaicina lielā mērā saskaņot tiesību aktus un līgumu noteikumus par standarta un netipisku darbu nolūkā nepieļaut, ka visizdevīgākie un viszemāk apmaksātie darba veidi kļūst izplatītāki, tomēr ņemot vērā iespējamu nedeklarēta darba risku;

| 2. | mudina Padomi un Komisiju norādīt nestabilas nodarbinātības iezīmes dalībvalstu nodarbinātības politikas izstrādei paredzētajās vadlīnijās un jaunajā dzimumu līdztiesības stratēģijā; |
| --- | --- |

2.

mudina Padomi un Komisiju norādīt nestabilas nodarbinātības iezīmes dalībvalstu nodarbinātības politikas izstrādei paredzētajās vadlīnijās un jaunajā dzimumu līdztiesības stratēģijā;

| 3. | aicina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, lai pārtrauktu iespēju noslēgt līgumus par darbu ar nenormētu darba laiku, kurus parasti veic sievietes tādās jomās kā mājsaimniecības darbi, aprūpes darbs, sabiedriskā ēdināšana un viesnīcu nozare, un ieviest vērienīgus kontroles instrumentus, lai reglamentētu visu veidu klātbūtni uzņēmumos un citās darba vietās, kas oficiāli paredzēta profesionālās orientācijas un apmācības mērķiem, bet kas patiesībā kļūst par vēl vienu darba ļaunprātīgas izmantošanas veidu, jo slēpj pakalpojumus, kuri faktiski tiek sniegti, nesaņemot pienācīgu atalgojumu vai aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, lai pārtrauktu iespēju noslēgt līgumus par darbu ar nenormētu darba laiku, kurus parasti veic sievietes tādās jomās kā mājsaimniecības darbi, aprūpes darbs, sabiedriskā ēdināšana un viesnīcu nozare, un ieviest vērienīgus kontroles instrumentus, lai reglamentētu visu veidu klātbūtni uzņēmumos un citās darba vietās, kas oficiāli paredzēta profesionālās orientācijas un apmācības mērķiem, bet kas patiesībā kļūst par vēl vienu darba ļaunprātīgas izmantošanas veidu, jo slēpj pakalpojumus, kuri faktiski tiek sniegti, nesaņemot pienācīgu atalgojumu vai aizsardzību;

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģijas attiecībā uz nestabilām darba attiecībām, lai galveno uzmanību vērstu uz cilvēka cienīgu un “zaļu” darbavietu izveidi un vienlaikus ņemtu vērā vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu nodarbinātību; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģijas attiecībā uz nestabilām darba attiecībām, lai galveno uzmanību vērstu uz cilvēka cienīgu un “zaļu” darbavietu izveidi un vienlaikus ņemtu vērā vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu nodarbinātību;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus, lai mazinātu sieviešu divkāršo noslogojumu, kas ir viens no iemesliem, kāpēc nestabilās darba attiecībās galvenokārt strādā sievietes; lai mazinātu nestabilas darba attiecības, aicina uzlabot iespējas apvienot profesionālo un privāto dzīvi, strādājot pastāvīgās darba attiecībās; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus, lai mazinātu sieviešu divkāršo noslogojumu, kas ir viens no iemesliem, kāpēc nestabilās darba attiecībās galvenokārt strādā sievietes; lai mazinātu nestabilas darba attiecības, aicina uzlabot iespējas apvienot profesionālo un privāto dzīvi, strādājot pastāvīgās darba attiecībās;

Sociālie apstākļi

| 6. | pauž sarūgtinājumu par to, ka ES nodarbinātības jomas tiesību aktu kopumā un iepriekš minētajās direktīvās par darbu uz noteiktu laiku, nepilna darba laika darbu un pagaidu darba aģentūrām nav pienācīgi risināta nodarbinātības nestabilitātes problēma; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt turpmākus konkrētus tiesību aktus, piemēram, tādus, ar kuriem tiek ieviests saistošs sociālo standartu minimums darba ņēmējiem un visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu nodarbinātības nosacījumiem tiek garantēta piekļuve sociālajiem dienestiem un pabalstiem, tai skaitā grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam, veselības aprūpei un vecuma pensijai, kā arī izglītībai un apmācībai; turklāt aicina dalībvalstis ieviest tiesību aktus, lai nodrošinātu saprātīgu darba laika ierobežojumu, atpūtu un brīvo laiku strādājošiem; |
| --- | --- |

6.

pauž sarūgtinājumu par to, ka ES nodarbinātības jomas tiesību aktu kopumā un iepriekš minētajās direktīvās par darbu uz noteiktu laiku, nepilna darba laika darbu un pagaidu darba aģentūrām nav pienācīgi risināta nodarbinātības nestabilitātes problēma; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt turpmākus konkrētus tiesību aktus, piemēram, tādus, ar kuriem tiek ieviests saistošs sociālo standartu minimums darba ņēmējiem un visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu nodarbinātības nosacījumiem tiek garantēta piekļuve sociālajiem dienestiem un pabalstiem, tai skaitā grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam, veselības aprūpei un vecuma pensijai, kā arī izglītībai un apmācībai; turklāt aicina dalībvalstis ieviest tiesību aktus, lai nodrošinātu saprātīgu darba laika ierobežojumu, atpūtu un brīvo laiku strādājošiem;

| 7. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka darba devēji, kas pakļauj strādājošās sievietes ļaunprātīgai un vardarbīgai attieksmei, pēc iespējas drīzāk tiek saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

7.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka darba devēji, kas pakļauj strādājošās sievietes ļaunprātīgai un vardarbīgai attieksmei, pēc iespējas drīzāk tiek saukti pie atbildības;

| 8. | uzsver nepieciešamību radīt nestabilos apstākļos nodarbinātām sievietēm iespēju, ka tiek aizsargātas tādas viņu tiesības kā pienācīgs atalgojums, grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, taisnīgs un regulārs darba laiks un darba vide bez diskriminācijas, kas šīm sievietēm ir būtiski svarīgi; aicina dalībvalstis noteikt sodus par šķēršļu radīšanu dalībai arodbiedrībās un turklāt aicina dalībvalstis piedāvāt konsultācijas, kas ir viegli pieejamas sievietēm, kuras nevar izmantot uzņēmuma sniegtu atbalstu, piemēram, privātās mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm; aicina sociālos partnerus savās struktūrās uzlabot dzimumu līdzsvaru visos līmeņos; |
| --- | --- |

8.

uzsver nepieciešamību radīt nestabilos apstākļos nodarbinātām sievietēm iespēju, ka tiek aizsargātas tādas viņu tiesības kā pienācīgs atalgojums, grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, taisnīgs un regulārs darba laiks un darba vide bez diskriminācijas, kas šīm sievietēm ir būtiski svarīgi; aicina dalībvalstis noteikt sodus par šķēršļu radīšanu dalībai arodbiedrībās un turklāt aicina dalībvalstis piedāvāt konsultācijas, kas ir viegli pieejamas sievietēm, kuras nevar izmantot uzņēmuma sniegtu atbalstu, piemēram, privātās mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm; aicina sociālos partnerus savās struktūrās uzlabot dzimumu līdzsvaru visos līmeņos;

| 9. | uzsver to, ka ir jāpieņem tiesību akti, lai darba tirgū nodrošinātu dzimumu līdztiesību un samazinātu dzimumu segregāciju; tādēļ atgādina par iepriekš minēto 2008. gada 18. novembra rezolūciju, mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu saistībā ar vīriešu un sieviešu vienlīdzīga atalgojuma principa piemērošanu un atgādina dalībvalstīm, ka nekavējoties jātransponē Direktīva 2006/54/EK; |
| --- | --- |

9.

uzsver to, ka ir jāpieņem tiesību akti, lai darba tirgū nodrošinātu dzimumu līdztiesību un samazinātu dzimumu segregāciju; tādēļ atgādina par iepriekš minēto 2008. gada 18. novembra rezolūciju, mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu saistībā ar vīriešu un sieviešu vienlīdzīga atalgojuma principa piemērošanu un atgādina dalībvalstīm, ka nekavējoties jātransponē Direktīva 2006/54/EK;

| 10. | aicina dalībvalstis sasniegt Barselonas mērķus bērnu aprūpes jomā, lai uzlabotu sieviešu līdzdalību darba tirgū un viņu ekonomisko neatkarību; aicina dalībvalstis novērst šķēršļus, kuru dēļ sievietes nestrādā viņām paredzēto darba stundu skaitu gan nepilnas, gan pilnas slodzes gadījumā; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis sasniegt Barselonas mērķus bērnu aprūpes jomā, lai uzlabotu sieviešu līdzdalību darba tirgū un viņu ekonomisko neatkarību; aicina dalībvalstis novērst šķēršļus, kuru dēļ sievietes nestrādā viņām paredzēto darba stundu skaitu gan nepilnas, gan pilnas slodzes gadījumā;

| 11. | uzsver nepieciešamību likvidēt profesionālo un nozaru segregāciju darba tirgū, no agrīna vecuma veidojot izpratni un izglītojot, piemēram, popularizējot zēnu un vīriešu vidū profesijas, kas parasti tiek saistītas ar sievietēm raksturīgām prasmēm, un otrādi — motivējot meitenes apgūt ar zinātni saistītus mācību priekšmetus, kā arī cīnoties pret uzskatu, ka sievietes ir otršķirīgi pelnītāji, un iesaistot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu; |
| --- | --- |

11.

uzsver nepieciešamību likvidēt profesionālo un nozaru segregāciju darba tirgū, no agrīna vecuma veidojot izpratni un izglītojot, piemēram, popularizējot zēnu un vīriešu vidū profesijas, kas parasti tiek saistītas ar sievietēm raksturīgām prasmēm, un otrādi — motivējot meitenes apgūt ar zinātni saistītus mācību priekšmetus, kā arī cīnoties pret uzskatu, ka sievietes ir otršķirīgi pelnītāji, un iesaistot Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt un īstenot pasākumus, ar ko meitenēm un jaunām sievietēm nodrošina iespējas iegūt labu izglītību un studēt, īpašu uzmanību veltot meitenēm un jaunām sievietēm migrantēm; turklāt uzsver, ka sievietēm, kuras darbu atstājušas bērna dzimšanas dēļ, ir aktīvi jārīkojas, lai atgrieztos darbā; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt un īstenot pasākumus, ar ko meitenēm un jaunām sievietēm nodrošina iespējas iegūt labu izglītību un studēt, īpašu uzmanību veltot meitenēm un jaunām sievietēm migrantēm; turklāt uzsver, ka sievietēm, kuras darbu atstājušas bērna dzimšanas dēļ, ir aktīvi jārīkojas, lai atgrieztos darbā;

| 13. | aicina dalībvalstis cīnīties pret nedeklarētu darbu, pārveidojot to pastāvīgā nodarbinātībā un šajā nolūkā izmantojot tādus preventīvus pasākumus kā neaizskaramības pret kriminālvajāšanu piešķiršana darba ņēmējiem, kas ziņo par savu nelegālo nodarbinātību, un atturošas darbības, kas vērstas pret darba devējiem; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot datu vākšanu un uzraudzīt šajā jomā notiekošo virzību; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis cīnīties pret nedeklarētu darbu, pārveidojot to pastāvīgā nodarbinātībā un šajā nolūkā izmantojot tādus preventīvus pasākumus kā neaizskaramības pret kriminālvajāšanu piešķiršana darba ņēmējiem, kas ziņo par savu nelegālo nodarbinātību, un atturošas darbības, kas vērstas pret darba devējiem; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot datu vākšanu un uzraudzīt šajā jomā notiekošo virzību;

| 14. | uzsver, ka sociālā aizsardzība ir būtiska elastdrošības daļa; uzsver, ka elastdrošības koncepcija atšķirīgi skar vīriešus un sievietes un sliecas nostiprināt pašreizējās dzimumu lomas; īpaši atgādina dalībvalstīm un Padomes 2009. gada 8. jūnija secinājumu “Elastdrošība krīzes laikā” sociālajiem partneriem par nepieciešamību piemērot integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai, īstenojot elastdrošības principus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka sociālā aizsardzība ir būtiska elastdrošības daļa; uzsver, ka elastdrošības koncepcija atšķirīgi skar vīriešus un sievietes un sliecas nostiprināt pašreizējās dzimumu lomas; īpaši atgādina dalībvalstīm un Padomes 2009. gada 8. jūnija secinājumu “Elastdrošība krīzes laikā” sociālajiem partneriem par nepieciešamību piemērot integrēto pieeju dzimumu līdztiesībai, īstenojot elastdrošības principus;

| 15. | uzskata, ka apstākļus, kuros atrodas sievietes nestabilās darba attiecībās, var uzlabot, izmantojot noturīgas pensijas pabalstu sistēmas, iespējas saņemt aizdevumu pašpalīdzības projektiem, kā arī programmas darbavietu un alternatīvu ienākumu avotu radīšanai; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka apstākļus, kuros atrodas sievietes nestabilās darba attiecībās, var uzlabot, izmantojot noturīgas pensijas pabalstu sistēmas, iespējas saņemt aizdevumu pašpalīdzības projektiem, kā arī programmas darbavietu un alternatīvu ienākumu avotu radīšanai;

| 16. | iesaka standarta darbavietas turpmāk veidot saskaņā ar laba darba principiem un nepārvērst tās nestabilās darbavietās; prasa labāk regulēt darba tirgus, izmantojot stingras darba inspekcijas, lai mazinātu to darba ņēmēju skaitu, kuri strādā nestabilās darba attiecībās; |
| --- | --- |

16.

iesaka standarta darbavietas turpmāk veidot saskaņā ar laba darba principiem un nepārvērst tās nestabilās darbavietās; prasa labāk regulēt darba tirgus, izmantojot stingras darba inspekcijas, lai mazinātu to darba ņēmēju skaitu, kuri strādā nestabilās darba attiecībās;

| 17. | prasa, lai Eiropadomes sanāksmes laikā tiktu panākta vienošanās par vadošām pamatnostādnēm un konkrētiem pasākumiem, ar ko, īstenojot ES stratēģiju 2020. gadam, saglabā pašreizējās un rada jaunas darbavietas; |
| --- | --- |

17.

prasa, lai Eiropadomes sanāksmes laikā tiktu panākta vienošanās par vadošām pamatnostādnēm un konkrētiem pasākumiem, ar ko, īstenojot ES stratēģiju 2020. gadam, saglabā pašreizējās un rada jaunas darbavietas;

| 18. | aicina Komisiju, ņemot vērā dalībvalstīs gūtos rezultātus, izstrādāt tām pamatnostādnes attiecībā uz paraugpraksi cīņā pret tiešu un netiešu diskrimināciju, kā arī to, kā visaptveroši ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu un mazināt nestabilas darba attiecības, kurās strādā sievietes; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju, ņemot vērā dalībvalstīs gūtos rezultātus, izstrādāt tām pamatnostādnes attiecībā uz paraugpraksi cīņā pret tiešu un netiešu diskrimināciju, kā arī to, kā visaptveroši ņemt vērā dzimumu līdztiesības aspektu un mazināt nestabilas darba attiecības, kurās strādā sievietes;

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, ar kuriem reglamentē sezonas darbinieku sociālo un tiesisko statusu un sniedz viņiem sociālo drošību; šajā sakarībā norāda, ka sezonas darbinieki ir darbinieki, kas uz noteiktu vai nenoteiktu laiku noslēguši darba līgumu, kura laiks un ilgums ir atkarīgs no sezonāliem faktoriem, piemēram, klimatiskajiem apstākļiem, svētku dienām un/vai ražas laika lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt tiesību aktus, ar kuriem reglamentē sezonas darbinieku sociālo un tiesisko statusu un sniedz viņiem sociālo drošību; šajā sakarībā norāda, ka sezonas darbinieki ir darbinieki, kas uz noteiktu vai nenoteiktu laiku noslēguši darba līgumu, kura laiks un ilgums ir atkarīgs no sezonāliem faktoriem, piemēram, klimatiskajiem apstākļiem, svētku dienām un/vai ražas laika lauksaimniecībā;

| 20. | norāda uz pētījumiem, kas liecina, ka nestabila nodarbinātība, kurā var netikt ņemts vērā veselības un drošības standartu minimums, ir saistīta ar lielāku ievainojumu skaitu un nozīmīgāku risku attiecībā uz slimībām un pakļaušanu apdraudējumam; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot veselības un drošības prasību minimuma uzraudzību darbavietās, īpašu uzmanību pievēršot nodarbināto sieviešu specifiskajiem riskiem; |
| --- | --- |

20.

norāda uz pētījumiem, kas liecina, ka nestabila nodarbinātība, kurā var netikt ņemts vērā veselības un drošības standartu minimums, ir saistīta ar lielāku ievainojumu skaitu un nozīmīgāku risku attiecībā uz slimībām un pakļaušanu apdraudējumam; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot veselības un drošības prasību minimuma uzraudzību darbavietās, īpašu uzmanību pievēršot nodarbināto sieviešu specifiskajiem riskiem;

Mājsaimniecības pakalpojumu jomā nodarbinātās personas

| 21. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi un pilnībā izmantot struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda, piedāvātās līdzfinansēšanas iespējas, lai nodrošinātu plašāku piekļuvi cenas ziņā pieņemamiem un kvalitatīviem bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes pakalpojumiem tā, lai sievietes nebūtu spiestas uzņemties šos pienākumus neoficiāli; turklāt uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka nestabili mājas aprūpes darbi, kad vien tas ir iespējams, tiek pārvērsti pienācīgos ilgtermiņa valsts sektora darbos; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi un pilnībā izmantot struktūrfondu, jo īpaši Eiropas Sociālā fonda, piedāvātās līdzfinansēšanas iespējas, lai nodrošinātu plašāku piekļuvi cenas ziņā pieņemamiem un kvalitatīviem bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes pakalpojumiem tā, lai sievietes nebūtu spiestas uzņemties šos pienākumus neoficiāli; turklāt uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka nestabili mājas aprūpes darbi, kad vien tas ir iespējams, tiek pārvērsti pienācīgos ilgtermiņa valsts sektora darbos;

| 22. | aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm veidot kampaņu, kas vērsta uz to, lai veicinātu nestabilās darba attiecībās strādājošo darbinieku pāreju uz pastāvīgu darbu; aicina Komisiju atbalstīt programmu, ar kuru darba ņēmējus informē par to, kāda ietekme un kādas sekas ir nestabilām darba attiecībām, tostarp attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darba vietā; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm veidot kampaņu, kas vērsta uz to, lai veicinātu nestabilās darba attiecībās strādājošo darbinieku pāreju uz pastāvīgu darbu; aicina Komisiju atbalstīt programmu, ar kuru darba ņēmējus informē par to, kāda ietekme un kādas sekas ir nestabilām darba attiecībām, tostarp attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darba vietā;

| 23. | aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu jaunam Eiropas nolīgumam par aukļu nodarbināšanas noteikumiem, ar kuru samazina pašreizējo 30 gadu vecuma ierobežojumu tā, lai pieauguši ģimenes apgādnieki, kas gandrīz sasnieguši 30 gadu vecumu, nevar tikt nodarbināti kā aukles un kurā uzsver, ka aukļu uzdevums ir palīdzēt veikt ģimenes ikdienas pienākumus un piedalīties ģimenes dzīvē ne vairāk kā 30 stundas nedēļā un ka mērķis ir ļaut auklēm iegūt kultūras izpratni un valodu zināšanas; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumu jaunam Eiropas nolīgumam par aukļu nodarbināšanas noteikumiem, ar kuru samazina pašreizējo 30 gadu vecuma ierobežojumu tā, lai pieauguši ģimenes apgādnieki, kas gandrīz sasnieguši 30 gadu vecumu, nevar tikt nodarbināti kā aukles un kurā uzsver, ka aukļu uzdevums ir palīdzēt veikt ģimenes ikdienas pienākumus un piedalīties ģimenes dzīvē ne vairāk kā 30 stundas nedēļā un ka mērķis ir ļaut auklēm iegūt kultūras izpratni un valodu zināšanas;

Migrējoši darba ņēmēji

| 24. | aicina Komisiju jaunajā dzimumu līdztiesības stratēģijā stiprināt apņemšanos veicināt dzimumu līdztiesību migrācijas un integrācijas politikās, jo īpaši nolūkā pilnīgi izmantot migranšu nodarbinātības potenciālu; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju jaunajā dzimumu līdztiesības stratēģijā stiprināt apņemšanos veicināt dzimumu līdztiesību migrācijas un integrācijas politikās, jo īpaši nolūkā pilnīgi izmantot migranšu nodarbinātības potenciālu;

| 25. | norāda, ka ir daudz grūtāk integrēt sabiedrībā migrantes nekā migrantus, jo viņas ir pakļautas divkāršai diskriminācijai; tādēļ mudina darba devējus veikt konkrētus pasākumus, lai sekmētu migrējošo darba ņēmēju sieviešu sociālo integrāciju, piemēram, piedāvājot viņām valodas apmācību un/vai atbalsta pakalpojumus, un nodrošināt migrējošo darba ņēmēju reģistrēšanu, lai viņi būtu tiesīgi saņemt pabalstus; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka ir daudz grūtāk integrēt sabiedrībā migrantes nekā migrantus, jo viņas ir pakļautas divkāršai diskriminācijai; tādēļ mudina darba devējus veikt konkrētus pasākumus, lai sekmētu migrējošo darba ņēmēju sieviešu sociālo integrāciju, piemēram, piedāvājot viņām valodas apmācību un/vai atbalsta pakalpojumus, un nodrošināt migrējošo darba ņēmēju reģistrēšanu, lai viņi būtu tiesīgi saņemt pabalstus;

Šajā jomā veiktie pētījumi

| 26. | vērš īpašu uzmanību uz to, ka trūkst pētījumu par nestabilu darbu; aicina Komisiju un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu sadarboties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu un uzsākt mērķtiecīgu pētījumu, lai cita starpā novērtētu kvalifikācijas zuduma un nestabilas nodarbinātības radītā labklājības zuduma izmaksas, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu; uzsver, ka turpmākajās Eiropas izpētes programmās vairāk jākoncentrējas uz sociāliem jautājumiem, piemēram, nestabilu nodarbinātību; |
| --- | --- |

26.

vērš īpašu uzmanību uz to, ka trūkst pētījumu par nestabilu darbu; aicina Komisiju un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu sadarboties ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu un uzsākt mērķtiecīgu pētījumu, lai cita starpā novērtētu kvalifikācijas zuduma un nestabilas nodarbinātības radītā labklājības zuduma izmaksas, ņemot vērā dzimumu līdztiesības aspektu; uzsver, ka turpmākajās Eiropas izpētes programmās vairāk jākoncentrējas uz sociāliem jautājumiem, piemēram, nestabilu nodarbinātību;

| 27. | atzinīgi vērtē vispārējos mērķus izmēģinājuma projektiem, kas izstrādāti, lai veicinātu nestabila darba pārvēršanu darbā, kurā tiek ievērotas darba ņēmēju tiesības, un uzsver nepieciešamību, īstenojot šos projektus, pievērst īpašu uzmanību dzimumu līdztiesības problēmu saistībai ar nestabilu darbu; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē vispārējos mērķus izmēģinājuma projektiem, kas izstrādāti, lai veicinātu nestabila darba pārvēršanu darbā, kurā tiek ievērotas darba ņēmēju tiesības, un uzsver nepieciešamību, īstenojot šos projektus, pievērst īpašu uzmanību dzimumu līdztiesības problēmu saistībai ar nestabilu darbu;

*

* *

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 327, 5.12.2008., 9. lpp.

(2)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(3)  OV L 175, 10.7.1999., 43. lpp.

(4)  OV L 14, 20.1.1998., 9. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0231.

(6)  OV C 212 E, 5.8.2010., 23. lpp.

(7)  OV C 16 E, 22.1.2010., 21. lpp.

(8)  OV C 287 E, 24.11.2006., 323. lpp.

(9)  OV C 313, 12.10.1998., 234. lpp.

(10)  OV C 80, 16.3.1998., 43. lpp.

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/8

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisMinimālā ienākuma nozīme nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā

P7_TA(2010)0375

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā (2010/2039(INI))

2012/C 70 E/02

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 9., 14., 19., 151. un 153. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 4., 9., 14., 19., 151. un 153. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gadā pieņemto Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gadā pieņemto Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko atkārtoti apstiprināja 1993. gada Pasaules cilvēktiesību konferencē, un jo īpaši tās 3., 16., 18., 23., 25., 26. un 29. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko atkārtoti apstiprināja 1993. gada Pasaules cilvēktiesību konferencē, un jo īpaši tās 3., 16., 18., 23., 25., 26. un 29. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši nabadzības un bada apkarošanu (pirmais mērķis), vispārējas pamatizglītības sasniegšanu (otrais mērķis), vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu vīriešiem un sievietēm (trešais mērķis), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši nabadzības un bada apkarošanu (pirmais mērķis), vispārējas pamatizglītības sasniegšanu (otrais mērķis), vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanu vīriešiem un sievietēm (trešais mērķis),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 26 un Nr. 131 par minimālās algas noteikšanu un Konvenciju Nr. 29 un Nr. 105 par piespiedu darba atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju Nr. 26 un Nr. 131 par minimālās algas noteikšanu un Konvenciju Nr. 29 un Nr. 105 par piespiedu darba atcelšanu,

| — | ņemot vērā SDO Pasaules nodarbinātības paktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Pasaules nodarbinātības paktu,

| — | ņemot vērā ANO un SDO programmas par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO un SDO programmas par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās normas par sociālajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās normas par sociālajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 34., 35. un 36. pantu, kuros īpaši uzsvērtas tiesības uz sociālo palīdzību un palīdzību mājokļu jomā, augsta līmeņa veselības aizsardzību un pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 34., 35. un 36. pantu, kuros īpaši uzsvērtas tiesības uz sociālo palīdzību un palīdzību mājokļu jomā, augsta līmeņa veselības aizsardzību un pieeju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Nodarbinātības biroja ziņojumu “Vispasaules alianse pret piespiedu darbu. Globālais ziņojums par SDO Deklarācijas par pamatprincipiem un tiesībām darbā īstenošanu. Ģenerāldirektora 2005. gada ziņojums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Nodarbinātības biroja ziņojumu “Vispasaules alianse pret piespiedu darbu. Globālais ziņojums par SDO Deklarācijas par pamatprincipiem un tiesībām darbā īstenošanu. Ģenerāldirektora 2005. gada ziņojums”,

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 24. jūnija Ieteikumu 92/441/EEK par kopējiem kritērijiem saistībā ar pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību sociālās aizsardzības sistēmās (ieteikums par minimāliem ienākumiem) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 24. jūnija Ieteikumu 92/441/EEK par kopējiem kritērijiem saistībā ar pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību sociālās aizsardzības sistēmās (ieteikums par minimāliem ienākumiem) (1),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 27. jūlija Ieteikumu 92/442/EEK par sociālās aizsardzības mērķu un politiku konverģenci (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 27. jūlija Ieteikumu 92/442/EEK par sociālās aizsardzības mērķu un politiku konverģenci (2),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes (EPSCO) 2916. sesijas secinājumus 2008. gada 16. un 17. decembrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības padomes (EPSCO) 2916. sesijas secinājumus 2008. gada 16. un 17. decembrī (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 6. septembra rezolūciju par Eiropas nākotnes sociālo modeli (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 6. septembra rezolūciju par Eiropas nākotnes sociālo modeli (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (6) un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0364/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (6) un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0364/2008),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par atjaunināto sociālo programmu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par atjaunināto sociālo programmu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra paziņojumu par Komisijas ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus, un Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra paziņojumu par Komisijas ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus, un Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa deklarāciju Nr. 0111/2007 par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. aprīļa deklarāciju Nr. 0111/2007 par bezpajumtniecības uz ielām izbeigšanu (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” COM(2010)2020, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” COM(2010)2020,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm COM(2010)0193, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm COM(2010)0193,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A7-0233/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A7-0233/2010),

| A. | tā kā Eiropas Komisijas sociālajā programmā 2005.–2010. gadam 2010. gads noteikts par “Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”, tādējādi no jauna apliecinot un stiprinot ES sākotnējo politisko apņemšanos, kas pausta, uzsākot Lisabonas stratēģijas īstenošanu, — “būtiski ietekmēt nabadzības izskaušanu”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Komisijas sociālajā programmā 2005.–2010. gadam 2010. gads noteikts par “Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”, tādējādi no jauna apliecinot un stiprinot ES sākotnējo politisko apņemšanos, kas pausta, uzsākot Lisabonas stratēģijas īstenošanu, — “būtiski ietekmēt nabadzības izskaušanu”;

| B. | tā kā nabadzība un sociālā atstumtība ir cilvēka cieņas un cilvēka pamattiesību pārkāpums un tā kā ieņēmumu atbalsta plānu galvenajam mērķim jābūt palīdzēt cilvēkiem pārvarēt nabadzību un nodrošināt viņiem iespēju dzīvot ar cieņu; |
| --- | --- |

B.

tā kā nabadzība un sociālā atstumtība ir cilvēka cieņas un cilvēka pamattiesību pārkāpums un tā kā ieņēmumu atbalsta plānu galvenajam mērķim jābūt palīdzēt cilvēkiem pārvarēt nabadzību un nodrošināt viņiem iespēju dzīvot ar cieņu;

| C. | tā kā, neraugoties uz ekonomisko labklājību un visiem paziņojumiem par nabadzības mazināšanu, sociālā nevienlīdzība ir palielinājusies un 2008. gada beigās zem nabadzības sliekšņa pat pēc sociālā pabalsta saņemšanas (10) dzīvoja 17 % jeb 85 miljoni iedzīvotāju, lai gan 2005. gadā ES 15 dalībvalstīs šis rādītājs bija 16 % un 2000. gadā — 15 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz ekonomisko labklājību un visiem paziņojumiem par nabadzības mazināšanu, sociālā nevienlīdzība ir palielinājusies un 2008. gada beigās zem nabadzības sliekšņa pat pēc sociālā pabalsta saņemšanas (10) dzīvoja 17 % jeb 85 miljoni iedzīvotāju, lai gan 2005. gadā ES 15 dalībvalstīs šis rādītājs bija 16 % un 2000. gadā — 15 %;

| D. | tā kā bērniem un jauniešiem vecumā līdz 17 gadiem nabadzības riska līmenis ir augstāks nekā visiem iedzīvotājiem vidēji un tā kā 2008. gadā ES 27 dalībvalstīs šis līmenis sasniedza 20 %, turklāt visaugstākais līmenis bija 33 %; |
| --- | --- |

D.

tā kā bērniem un jauniešiem vecumā līdz 17 gadiem nabadzības riska līmenis ir augstāks nekā visiem iedzīvotājiem vidēji un tā kā 2008. gadā ES 27 dalībvalstīs šis līmenis sasniedza 20 %, turklāt visaugstākais līmenis bija 33 %;

| E. | tā kā augstāks nabadzības risks nekā citām iedzīvotāju grupām ir arī vecākiem cilvēkiem un tā kā 2008. gadā ES 27 dalībvalstīs personām, kuru vecums bija vismaz 65 gadi, nabadzības riska līmenis bija 19 %, turklāt arī 2005. gadā šis rādītājs bija 19 %, bet 2000. gadā — 17 %; |
| --- | --- |

E.

tā kā augstāks nabadzības risks nekā citām iedzīvotāju grupām ir arī vecākiem cilvēkiem un tā kā 2008. gadā ES 27 dalībvalstīs personām, kuru vecums bija vismaz 65 gadi, nabadzības riska līmenis bija 19 %, turklāt arī 2005. gadā šis rādītājs bija 19 %, bet 2000. gadā — 17 %;

| F. | tā kā ilgstoši augsts nepastāvīgu darba attiecību un zema atalgojuma īpatsvars vairākās nozarēs nemainīgi augstu uztur darba ņēmēju nabadzības riska līmeni un tā kā 2008. gadā ES 27 dalībvalstīs vidējais nabadzības riska līmenis nodarbinātajiem iedzīvotājiem bija 8 %, savukārt 2005. gadā ES 15 dalībvalstīs šis rādītājs bija 8 % un 2000. gadā — 7 %; |
| --- | --- |

F.

tā kā ilgstoši augsts nepastāvīgu darba attiecību un zema atalgojuma īpatsvars vairākās nozarēs nemainīgi augstu uztur darba ņēmēju nabadzības riska līmeni un tā kā 2008. gadā ES 27 dalībvalstīs vidējais nabadzības riska līmenis nodarbinātajiem iedzīvotājiem bija 8 %, savukārt 2005. gadā ES 15 dalībvalstīs šis rādītājs bija 8 % un 2000. gadā — 7 %;

| G. | tā kā Padomes 1992. gada 24. jūnija Ieteikumā 92/441/EEK dalībvalstis aicinātas atzīt cilvēka pamattiesības uz cilvēka cienīgai dzīvei pietiekamiem iztikas līdzekļiem un sociālo palīdzību; tā kā Padomes 1992. gada 27. jūlija Ieteikumā 92/442/EEK dalībvalstis aicinātas garantēt cilvēka cienīgai dzīvei pienācīgu resursu līmeni; tā kā 1999. gada 17. decembra secinājumos Padome par vienu no sociālās aizsardzības modernizācijas un uzlabošanas mērķiem atzīst sociālās integrācijas veicināšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Padomes 1992. gada 24. jūnija Ieteikumā 92/441/EEK dalībvalstis aicinātas atzīt cilvēka pamattiesības uz cilvēka cienīgai dzīvei pietiekamiem iztikas līdzekļiem un sociālo palīdzību; tā kā Padomes 1992. gada 27. jūlija Ieteikumā 92/442/EEK dalībvalstis aicinātas garantēt cilvēka cienīgai dzīvei pienācīgu resursu līmeni; tā kā 1999. gada 17. decembra secinājumos Padome par vienu no sociālās aizsardzības modernizācijas un uzlabošanas mērķiem atzīst sociālās integrācijas veicināšanu;

| H. | tā kā liela daļa no iedzīvotājiem, kurus apdraud nabadzība, ko rada bezdarbs, neatviegloti aprūpes pienākumi, nepastāvīgs un zemu apmaksāts darbs, kā arī atalgojuma diskriminācija un zemākas pensijas, ir sievietes; |
| --- | --- |

H.

tā kā liela daļa no iedzīvotājiem, kurus apdraud nabadzība, ko rada bezdarbs, neatviegloti aprūpes pienākumi, nepastāvīgs un zemu apmaksāts darbs, kā arī atalgojuma diskriminācija un zemākas pensijas, ir sievietes;

| I. | tā kā sievietēm galējas nabadzības risks ir lielāks nekā vīriešiem; tā kā nemainīgā nabadzības feminizācijas tendence Eiropas valstu sabiedrībās liecina, ka pašreizējo sociālās aizsardzības sistēmu pamati un daudzi ES sociālās, ekonomiskās un nodarbinātības politikas virzieni nav izstrādāti tā, lai apmierinātu sieviešu vajadzības un atbilstu to nodarbinātības īpatnībām; tā kā sieviešu nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā prasa dažādus īpašus politiskus risinājumus, kas būtu saistīti ar dzimumu aspektu; |
| --- | --- |

I.

tā kā sievietēm galējas nabadzības risks ir lielāks nekā vīriešiem; tā kā nemainīgā nabadzības feminizācijas tendence Eiropas valstu sabiedrībās liecina, ka pašreizējo sociālās aizsardzības sistēmu pamati un daudzi ES sociālās, ekonomiskās un nodarbinātības politikas virzieni nav izstrādāti tā, lai apmierinātu sieviešu vajadzības un atbilstu to nodarbinātības īpatnībām; tā kā sieviešu nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā prasa dažādus īpašus politiskus risinājumus, kas būtu saistīti ar dzimumu aspektu;

| J. | tā kā risks nonākt galējā nabadzībā sievietēm ir lielāks nekā vīriešiem, it īpaši vecumā, jo sociālās drošības sistēmu pamatā bieži vien ir nepārtraukta algota darba princips; tā kā individuālām tiesībām uz minimālo ienākumu, kas aizsargā pret nabadzību, par priekšnosacījumu nevajadzētu izvirzīt ar darbu saistītas iemaksas; |
| --- | --- |

J.

tā kā risks nonākt galējā nabadzībā sievietēm ir lielāks nekā vīriešiem, it īpaši vecumā, jo sociālās drošības sistēmu pamatā bieži vien ir nepārtraukta algota darba princips; tā kā individuālām tiesībām uz minimālo ienākumu, kas aizsargā pret nabadzību, par priekšnosacījumu nevajadzētu izvirzīt ar darbu saistītas iemaksas;

| K. | tā kā jauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā ir sasniedzis vēl nepieredzētu līmeni — 21,4 % —, svārstoties no 7,6 % Nīderlandē līdz pat 44,5 % Spānijā un 43,8 % Latvijā, un tā kā jauniešiem piedāvātie māceklības un stažēšanās līgumi nereti neparedz atalgojumu vai atalgojums ir zems; |
| --- | --- |

K.

tā kā jauniešu bezdarbs Eiropas Savienībā ir sasniedzis vēl nepieredzētu līmeni — 21,4 % —, svārstoties no 7,6 % Nīderlandē līdz pat 44,5 % Spānijā un 43,8 % Latvijā, un tā kā jauniešiem piedāvātie māceklības un stažēšanās līgumi nereti neparedz atalgojumu vai atalgojums ir zems;

| L. | tā kā piektdaļa ES iedzīvotāju vecumā līdz 25 gadiem ir bezdarbnieki un tā kā bezdarbs visvairāk ir skāris Eiropas iedzīvotājus, kuri ir vecāki par 55 gadiem un kuri turklāt saskaras ar specifisku un nopietnu problēmu, proti, šajā vecumā viņu izredzes atrast darbu arvien samazinās; |
| --- | --- |

L.

tā kā piektdaļa ES iedzīvotāju vecumā līdz 25 gadiem ir bezdarbnieki un tā kā bezdarbs visvairāk ir skāris Eiropas iedzīvotājus, kuri ir vecāki par 55 gadiem un kuri turklāt saskaras ar specifisku un nopietnu problēmu, proti, šajā vecumā viņu izredzes atrast darbu arvien samazinās;

| M. | tā kā finanšu un ekonomikas krīzes dēļ ir mazinājies darbvietu piedāvājums (pēc provizoriskiem aprēķiniem kopš 2008. gada septembra zaudēti vairāk nekā 5 miljoni darbvietu) un audzis pagaidu nodarbinātības īpatsvars; |
| --- | --- |

M.

tā kā finanšu un ekonomikas krīzes dēļ ir mazinājies darbvietu piedāvājums (pēc provizoriskiem aprēķiniem kopš 2008. gada septembra zaudēti vairāk nekā 5 miljoni darbvietu) un audzis pagaidu nodarbinātības īpatsvars;

| N. | tā kā oficiāli ES dati par galējas nabadzības situācijām, piemēram, bezpajumtniecību, nav pieejami un tāpēc sekot līdzi jaunākajām tendencēm ir grūti; |
| --- | --- |

N.

tā kā oficiāli ES dati par galējas nabadzības situācijām, piemēram, bezpajumtniecību, nav pieejami un tāpēc sekot līdzi jaunākajām tendencēm ir grūti;

| O. | tā kā Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību jāizmanto kā izdevība aktivizēt sabiedrības viedokli par nabadzību un no tās izrietošo sociālo atstumtību un uzlabot politisko reakciju saistībā ar šo atstumtību un tā kā šajā gadā jāveicina aktīva integrācija, pienācīgs ienākumu līmenis, kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība un atbalstoša pieeja labu darbvietu radīšanai, kā dēļ ir vajadzīga taisnīga bagātību pārdale un ir vēlami tādi pasākumi un politika, kas efektīvi nodrošinātu ekonomisku un sociālu kohēziju gan Eiropas Savienībā kopumā, gan atsevišķos Eiropas reģionos, un jāpanāk, lai minimālais ienākums būtu pietiekama aizsardzības sistēma marginalizētām un mazaizsargātām personām; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību jāizmanto kā izdevība aktivizēt sabiedrības viedokli par nabadzību un no tās izrietošo sociālo atstumtību un uzlabot politisko reakciju saistībā ar šo atstumtību un tā kā šajā gadā jāveicina aktīva integrācija, pienācīgs ienākumu līmenis, kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība un atbalstoša pieeja labu darbvietu radīšanai, kā dēļ ir vajadzīga taisnīga bagātību pārdale un ir vēlami tādi pasākumi un politika, kas efektīvi nodrošinātu ekonomisku un sociālu kohēziju gan Eiropas Savienībā kopumā, gan atsevišķos Eiropas reģionos, un jāpanāk, lai minimālais ienākums būtu pietiekama aizsardzības sistēma marginalizētām un mazaizsargātām personām;

| P. | tā kā Eiropas gadam cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību ir izvirzīti tādi mērķi un pamatprincipi kā tiesību atzīšana, kopatbildība un līdzdalība, kohēzija, iesaistītība un konkrēta rīcība; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas gadam cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību ir izvirzīti tādi mērķi un pamatprincipi kā tiesību atzīšana, kopatbildība un līdzdalība, kohēzija, iesaistītība un konkrēta rīcība;

| Q. | tā kā, lai pārliecinātu dalībvalstis noteikt minimālo ienākumu slieksni, kas palīdzētu paaugstināt dzīves līmeni, vienlaicīgi veicinot konkurētspēju, pareizi jānovērtē ekonomiskais un finansiālais klimats ES 27 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, lai pārliecinātu dalībvalstis noteikt minimālo ienākumu slieksni, kas palīdzētu paaugstināt dzīves līmeni, vienlaicīgi veicinot konkurētspēju, pareizi jānovērtē ekonomiskais un finansiālais klimats ES 27 dalībvalstīs;

| R. | tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies īstenot ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un rezolūciju, ar kuru pasludina ANO otro nabadzības izskaušanas desmitgadi (2008–2017); |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies īstenot ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un rezolūciju, ar kuru pasludina ANO otro nabadzības izskaušanas desmitgadi (2008–2017);

| S. | tā kā nabadzība un sociālā atstumtība ir daudzveidīga, tā kā pastāv īpaši mazaizsargātas un atkarīgas iedzīvotāju grupas (bērni, sievietes, vecāki cilvēki, invalīdi un citi), tostarp etniskās minoritātes, daudzbērnu ģimenes vai vienvecāka ģimenes, personas ar hroniskām slimībām un bezpajumtnieki, un tā kā citos ES politikas virzienos jāintegrē tādi pasākumi un instrumenti, kuru mērķis ir novērst un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību; tā kā jāizstrādā iekļaušanai dalībvalstu politikā paredzēta orientācija, kas nodrošinātu kvalitatīvas sociālās drošības un aizsardzības sistēmas, vispārēju piekļuvi pieejamai publiskajai infrastruktūrai, kvalitatīviem publiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, pieņemamiem un kvalitatīviem darba apstākļiem un darbvietām, kas ir arī tiesiski aizsargātas, kā arī minimālajam ienākumam, kas ļauj nenonākt nabadzībā un ikvienam paver iespēju piedalīties sociālajā, politiskajā un kultūras dzīvē un dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

S.

tā kā nabadzība un sociālā atstumtība ir daudzveidīga, tā kā pastāv īpaši mazaizsargātas un atkarīgas iedzīvotāju grupas (bērni, sievietes, vecāki cilvēki, invalīdi un citi), tostarp etniskās minoritātes, daudzbērnu ģimenes vai vienvecāka ģimenes, personas ar hroniskām slimībām un bezpajumtnieki, un tā kā citos ES politikas virzienos jāintegrē tādi pasākumi un instrumenti, kuru mērķis ir novērst un apkarot nabadzību un sociālo atstumtību; tā kā jāizstrādā iekļaušanai dalībvalstu politikā paredzēta orientācija, kas nodrošinātu kvalitatīvas sociālās drošības un aizsardzības sistēmas, vispārēju piekļuvi pieejamai publiskajai infrastruktūrai, kvalitatīviem publiskiem sabiedriskajiem pakalpojumiem, pieņemamiem un kvalitatīviem darba apstākļiem un darbvietām, kas ir arī tiesiski aizsargātas, kā arī minimālajam ienākumam, kas ļauj nenonākt nabadzībā un ikvienam paver iespēju piedalīties sociālajā, politiskajā un kultūras dzīvē un dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi;

| T. | tā kā ļoti augstais nabadzības līmenis ietekmē ne vien sociālo kohēziju Eiropā, bet līdz ar lielu sabiedrības grupu pastāvīgu atstumtību ietekmē arī ekonomiku, mazinot tās konkurētspēju, un palielina spiedienu uz publiskā sektora budžetu; |
| --- | --- |

T.

tā kā ļoti augstais nabadzības līmenis ietekmē ne vien sociālo kohēziju Eiropā, bet līdz ar lielu sabiedrības grupu pastāvīgu atstumtību ietekmē arī ekonomiku, mazinot tās konkurētspēju, un palielina spiedienu uz publiskā sektora budžetu;

| U. | tā kā jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā jānosaka vispārējs mērķis, par prioritāti izvirzot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un cilvēka pamattiesību aizsardzību, kas arī nozīmē, ka jāpanāk līdzsvars starp ekonomisko, nodarbinātības, sociālo, reģionālo un vides politiku, kā arī jānodrošina taisnīga bagātību un ienākumu pārdale, ņemot vērā straujo atkarības līmeņa pieaugumu, un tāpēc attiecībā uz visiem lēmumiem jāveic sociālās ietekmes novērtējums, kā arī jāpiemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību horizontālā sociālā klauzula (9. pants); |
| --- | --- |

U.

tā kā jo īpaši stratēģijas “Eiropa 2020” kontekstā jānosaka vispārējs mērķis, par prioritāti izvirzot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un cilvēka pamattiesību aizsardzību, kas arī nozīmē, ka jāpanāk līdzsvars starp ekonomisko, nodarbinātības, sociālo, reģionālo un vides politiku, kā arī jānodrošina taisnīga bagātību un ienākumu pārdale, ņemot vērā straujo atkarības līmeņa pieaugumu, un tāpēc attiecībā uz visiem lēmumiem jāveic sociālās ietekmes novērtējums, kā arī jāpiemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību horizontālā sociālā klauzula (9. pants);

| V. | tā kā viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem ir cilvēka cieņas ievērošana un tas liek ar noteiktu rīcību veicināt pilnu nodarbinātību un sociālo progresu, apkarot sociālo atstumtību un diskrimināciju un atbalstīt taisnīgumu un sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

V.

tā kā viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem ir cilvēka cieņas ievērošana un tas liek ar noteiktu rīcību veicināt pilnu nodarbinātību un sociālo progresu, apkarot sociālo atstumtību un diskrimināciju un atbalstīt taisnīgumu un sociālo aizsardzību;

| W. | tā kā ir jānodrošina struktūrfondu finansējuma piemērošana, palielināšana un labāka izmantošana tādiem mērķiem kā nabadzības novēršana, sociālā integrācija un pieejamu, tiesiski aizsargātu un kvalitatīvu darbvietu radīšana; |
| --- | --- |

W.

tā kā ir jānodrošina struktūrfondu finansējuma piemērošana, palielināšana un labāka izmantošana tādiem mērķiem kā nabadzības novēršana, sociālā integrācija un pieejamu, tiesiski aizsargātu un kvalitatīvu darbvietu radīšana;

| X. | tā kā sociālās aizsardzības sistēmām ir liela nozīme tādai attīstībai nepieciešamā sociālās kohēzijas līmeņa sasniegšanā, kurš nodrošinātu sociālo integrāciju un mazinātu ekonomikas krīzes sociālās sekas, kas nozīmē arī to, ka valsts līmenī jāparedz individuāli garantēts minimālais ienākums nabadzības novēršanai, jāpaaugstina prasmju un zināšanu līmenis personām, kuras konkurences spiediena dēļ ir atstumtas no darba tirgus, un jānodrošina vienlīdzīgas izredzes darba tirgū un pamattiesību izmantošanā; |
| --- | --- |

X.

tā kā sociālās aizsardzības sistēmām ir liela nozīme tādai attīstībai nepieciešamā sociālās kohēzijas līmeņa sasniegšanā, kurš nodrošinātu sociālo integrāciju un mazinātu ekonomikas krīzes sociālās sekas, kas nozīmē arī to, ka valsts līmenī jāparedz individuāli garantēts minimālais ienākums nabadzības novēršanai, jāpaaugstina prasmju un zināšanu līmenis personām, kuras konkurences spiediena dēļ ir atstumtas no darba tirgus, un jānodrošina vienlīdzīgas izredzes darba tirgū un pamattiesību izmantošanā;

| Y. | tā kā nozīmīgs un efektīvs līdzeklis, kā pārvarēt nabadzību, atbalstīt sociālo integrāciju un piekļuvi darba tirgum un nodrošināt cilvēkiem pienācīgus dzīves apstākļus, ir minimālā ienākuma formulu ieviešana un pilnveidošana; |
| --- | --- |

Y.

tā kā nozīmīgs un efektīvs līdzeklis, kā pārvarēt nabadzību, atbalstīt sociālo integrāciju un piekļuvi darba tirgum un nodrošināt cilvēkiem pienācīgus dzīves apstākļus, ir minimālā ienākuma formulu ieviešana un pilnveidošana;

| Z. | tā kā minimālā ienākuma shēmas ir svarīgs instruments, ar ko garantēt drošību iedzīvotājiem, kuriem jāpārvar sociālās atstumtības un bezdarba sekas, un atbalstīt piekļuvi darba tirgum; tā kā šādām minimālā ienākuma shēmām ir būtiska nozīme bagātību pārdalē un solidaritātes un sociālā taisnīguma nodrošināšanā un tā kā jo īpaši krīzes laikā tās darbojas pretcikliski, nodrošinot papildu resursus, kas pastiprina pieprasījumu un patēriņu iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

Z.

tā kā minimālā ienākuma shēmas ir svarīgs instruments, ar ko garantēt drošību iedzīvotājiem, kuriem jāpārvar sociālās atstumtības un bezdarba sekas, un atbalstīt piekļuvi darba tirgum; tā kā šādām minimālā ienākuma shēmām ir būtiska nozīme bagātību pārdalē un solidaritātes un sociālā taisnīguma nodrošināšanā un tā kā jo īpaši krīzes laikā tās darbojas pretcikliski, nodrošinot papildu resursus, kas pastiprina pieprasījumu un patēriņu iekšējā tirgū;

| AA. | tā kā, pēc datiem, ko devis nesens Eirobarometra apsekojums par ES iedzīvotāju attieksmi pret nabadzību, lielākā iedzīvotāju daļa (73 %) nabadzību uzskata par valstī izplatītu problēmu, 89 % prasa, lai valdība šīs problēmas risināšanā veiktu steidzamus pasākumus, un 74 % gaida, lai šīs problēmas risināšanā aktīvi iesaistītos arī ES; |
| --- | --- |

AA.

tā kā, pēc datiem, ko devis nesens Eirobarometra apsekojums par ES iedzīvotāju attieksmi pret nabadzību, lielākā iedzīvotāju daļa (73 %) nabadzību uzskata par valstī izplatītu problēmu, 89 % prasa, lai valdība šīs problēmas risināšanā veiktu steidzamus pasākumus, un 74 % gaida, lai šīs problēmas risināšanā aktīvi iesaistītos arī ES;

| AB. | ņemot vērā smagās sociālās sekas, ko izraisījusi ekonomikas krīze, kuras dēļ vairāk nekā 6 miljoni Eiropas iedzīvotāju pēdējo divu gadu laikā ir zaudējuši darbu; |
| --- | --- |

AB.

ņemot vērā smagās sociālās sekas, ko izraisījusi ekonomikas krīze, kuras dēļ vairāk nekā 6 miljoni Eiropas iedzīvotāju pēdējo divu gadu laikā ir zaudējuši darbu;

| AC. | ņemot vērā ekonomikas un sociālās jomas krīzes smagumu un tās veicinošo ietekmi uz nabadzību un sociālo atstumtību, ko pavada bezdarba pieaugums (no 6,7 % 2008. gada sākumā līdz 9,5 % 2009. gada beigās), kā arī to, ka vienu trešdaļu bezdarbnieku ir skāris ilgtermiņa bezdarbs un ka ekonomiski mazāk stabilās dalībvalstīs stāvoklis ir vēl sliktāks; |
| --- | --- |

AC.

ņemot vērā ekonomikas un sociālās jomas krīzes smagumu un tās veicinošo ietekmi uz nabadzību un sociālo atstumtību, ko pavada bezdarba pieaugums (no 6,7 % 2008. gada sākumā līdz 9,5 % 2009. gada beigās), kā arī to, ka vienu trešdaļu bezdarbnieku ir skāris ilgtermiņa bezdarbs un ka ekonomiski mazāk stabilās dalībvalstīs stāvoklis ir vēl sliktāks;

| AD. | tā kā dažas dalībvalstis ir pakļautas Padomes, Komisijas un starptautisko organizāciju spiedienam, piemēram, SVF spiedienam īstermiņā samazināt krīzes dēļ pieaugušo budžeta deficītu un samazināt izdevumus, tostarp sociālos izdevumus, tādējādi apdraudot labklājību un veicinot nabadzību; |
| --- | --- |

AD.

tā kā dažas dalībvalstis ir pakļautas Padomes, Komisijas un starptautisko organizāciju spiedienam, piemēram, SVF spiedienam īstermiņā samazināt krīzes dēļ pieaugušo budžeta deficītu un samazināt izdevumus, tostarp sociālos izdevumus, tādējādi apdraudot labklājību un veicinot nabadzību;

| AE. | ņemot vērā arvien pieaugošo sociālo nevienlīdzību dažās dalībvalstīs, kas galvenokārt ir sekas ienākumu un bagātību pārdales ekonomiskajai nevienlīdzībai un nevienlīdzībai darba tirgū, kas izraisa sociālo nedrošību un nevienlīdzīgu piekļuvi tādām valsts sociālajām funkcijām kā sociālā apdrošināšana, veselības aprūpe, izglītība, tieslietu sistēma u. c.; |
| --- | --- |

AE.

ņemot vērā arvien pieaugošo sociālo nevienlīdzību dažās dalībvalstīs, kas galvenokārt ir sekas ienākumu un bagātību pārdales ekonomiskajai nevienlīdzībai un nevienlīdzībai darba tirgū, kas izraisa sociālo nedrošību un nevienlīdzīgu piekļuvi tādām valsts sociālajām funkcijām kā sociālā apdrošināšana, veselības aprūpe, izglītība, tieslietu sistēma u. c.;

| AF. | ņemot vērā ES sociālās integrācijas politikas īstenošanu un it sevišķi 2000. gadu sākumā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju pieņemtos mērķus un Eiropas programmu, kurā paredzēts izmantot atklāto koordinācijas metodi un sasniegt valstu rīcības plānos noteiktos kopīgos mērķus; |
| --- | --- |

AF.

ņemot vērā ES sociālās integrācijas politikas īstenošanu un it sevišķi 2000. gadu sākumā saskaņā ar Lisabonas stratēģiju pieņemtos mērķus un Eiropas programmu, kurā paredzēts izmantot atklāto koordinācijas metodi un sasniegt valstu rīcības plānos noteiktos kopīgos mērķus;

| AG. | tā kā Eiropas Savienības dalībvalstīs dažādu iemeslu dēļ patlaban ir daudz bezpajumtnieku, un tāpēc jāveic īpaši pasākumi, lai veicinātu šo cilvēku sociālo integrāciju, |
| --- | --- |

AG.

tā kā Eiropas Savienības dalībvalstīs dažādu iemeslu dēļ patlaban ir daudz bezpajumtnieku, un tāpēc jāveic īpaši pasākumi, lai veicinātu šo cilvēku sociālo integrāciju,

| 1. | uzsver, ka jāīsteno konkrēti pasākumi nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai, izpētot, kādā veidā būtu iespējams atjaunot nodarbinātību, stimulējot ienākumu un bagātību taisnīgu pārdalīšanu, garantējot pietiekamus ienākumus un tādējādi piešķirot jēgu un nozīmi “Eiropas gadam cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”, kā arī sagādājot vērā ņemamu politisku mantojumu Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanai, tostarp nabadzības novēršanai un sociālās integrācijas veicināšanai paredzētu pienācīga minimālā ienākuma shēmu nodrošināšanu, pamatojoties uz dalībvalstu atšķirīgo praksi, kolektīviem nolīgumiem un dalībvalstu tiesību aktiem visā Eiropas Savienībā, kā arī aktīvi atbalstot pienācīgu ieņēmumu shēmas un sociālās aizsardzības shēmas; aicina dalībvalstis pārskatīt politiku, kas paredzēta pietiekama ienākuma nodrošināšanai, zinot, ka cīņai pret nabadzību mazaizsargātām sociālajām grupām darba tirgū ir jārada pieņemamas, pastāvīgas darbvietas; uzskata, ka visiem darba ņēmējiem jābūt iespējai dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; uzskata, ka, īstenojot labklājības valsts politiku, jāīsteno arī aktīva darba tirgus politika; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka jāīsteno konkrēti pasākumi nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai, izpētot, kādā veidā būtu iespējams atjaunot nodarbinātību, stimulējot ienākumu un bagātību taisnīgu pārdalīšanu, garantējot pietiekamus ienākumus un tādējādi piešķirot jēgu un nozīmi “Eiropas gadam cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību”, kā arī sagādājot vērā ņemamu politisku mantojumu Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanai, tostarp nabadzības novēršanai un sociālās integrācijas veicināšanai paredzētu pienācīga minimālā ienākuma shēmu nodrošināšanu, pamatojoties uz dalībvalstu atšķirīgo praksi, kolektīviem nolīgumiem un dalībvalstu tiesību aktiem visā Eiropas Savienībā, kā arī aktīvi atbalstot pienācīgu ieņēmumu shēmas un sociālās aizsardzības shēmas; aicina dalībvalstis pārskatīt politiku, kas paredzēta pietiekama ienākuma nodrošināšanai, zinot, ka cīņai pret nabadzību mazaizsargātām sociālajām grupām darba tirgū ir jārada pieņemamas, pastāvīgas darbvietas; uzskata, ka visiem darba ņēmējiem jābūt iespējai dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; uzskata, ka, īstenojot labklājības valsts politiku, jāīsteno arī aktīva darba tirgus politika;

| 2. | atgādina, ka nesenās ekonomikas lejupslīdes, augušā bezdarba līmeņa un sarukušo nodarbinātības iespēju dēļ daudzi ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam; norāda, ka šī problēma ir īpaši aktuāla vairākās dalībvalstīs, kuras saskaras ar ilgstošu bezdarbu vai ekonomisku neaktivitāti; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka nesenās ekonomikas lejupslīdes, augušā bezdarba līmeņa un sarukušo nodarbinātības iespēju dēļ daudzi ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam; norāda, ka šī problēma ir īpaši aktuāla vairākās dalībvalstīs, kuras saskaras ar ilgstošu bezdarbu vai ekonomisku neaktivitāti;

| 3. | prasa, lai tiktu gūti reāli panākumi, nodrošinot minimālā ienākuma shēmu pietiekamību, lai visi bērni, pieaugušie un gados vecāki iedzīvotāji varētu izkļūt no nabadzības un īstenot tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

3.

prasa, lai tiktu gūti reāli panākumi, nodrošinot minimālā ienākuma shēmu pietiekamību, lai visi bērni, pieaugušie un gados vecāki iedzīvotāji varētu izkļūt no nabadzības un īstenot tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi;

| 4. | uzsver, ka dažādās jomās (veselības aprūpe, mājokļi, izglītība, ienākumi un nodarbinātība) starp nabadzībā dzīvojošajām sociālajām grupām pastāv atšķirības; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt mērķtiecīgus pasākumus, ņemot vērā šīs atšķirības; uzsver, ka efektīvākais veids nabadzības mazināšanai ir nodrošināt visiem piekļuvi darba tirgum; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka dažādās jomās (veselības aprūpe, mājokļi, izglītība, ienākumi un nodarbinātība) starp nabadzībā dzīvojošajām sociālajām grupām pastāv atšķirības; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt mērķtiecīgus pasākumus, ņemot vērā šīs atšķirības; uzsver, ka efektīvākais veids nabadzības mazināšanai ir nodrošināt visiem piekļuvi darba tirgum;

| 5. | uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš mūžizglītības programmām kā būtiskākajam instrumentam cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību, veicinot spēju integrēties darba tirgū, piekļuvi zināšanām un darba tirgum; uzskata, ka ir jāpiedāvā stimuli, kas veicinātu darba ņēmēju, bezdarbnieku un visu mazaizsargāto sociālo grupu lielāku līdzdalību mūžizglītības programmās, un jāveic efektīvi pasākumi to faktoru novēršanai, kuri veicina šo personu izstāšanos no programmām, tā kā profesionālās izglītības līmeņa celšana un jaunu prasmju apguve var veicināt drīzāku atkaliekļaušanu darba tirgū, paaugstināt ražīgumu un palīdzēt iedzīvotājiem atrast labāku darbvietu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš mūžizglītības programmām kā būtiskākajam instrumentam cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību, veicinot spēju integrēties darba tirgū, piekļuvi zināšanām un darba tirgum; uzskata, ka ir jāpiedāvā stimuli, kas veicinātu darba ņēmēju, bezdarbnieku un visu mazaizsargāto sociālo grupu lielāku līdzdalību mūžizglītības programmās, un jāveic efektīvi pasākumi to faktoru novēršanai, kuri veicina šo personu izstāšanos no programmām, tā kā profesionālās izglītības līmeņa celšana un jaunu prasmju apguve var veicināt drīzāku atkaliekļaušanu darba tirgū, paaugstināt ražīgumu un palīdzēt iedzīvotājiem atrast labāku darbvietu;

| 6. | uzsver, ka dalībvalstu līmenī ir vajadzīga konkrēta rīcība, nosakot minimālā ienākuma slieksni, kura pamatā būtu atbilstīgi rādītāji, kas nodrošinātu sociālo un ekonomisko kohēziju, samazinātu risku, ka par vienādu darbu tiek maksāta nevienlīdzīga samaksa, un pazeminātu nabadzīgu populāciju risku Eiropas Savienībā, un aicina Eiropas Savienību apņēmīgāk ieteikt šāda veida rīcību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka dalībvalstu līmenī ir vajadzīga konkrēta rīcība, nosakot minimālā ienākuma slieksni, kura pamatā būtu atbilstīgi rādītāji, kas nodrošinātu sociālo un ekonomisko kohēziju, samazinātu risku, ka par vienādu darbu tiek maksāta nevienlīdzīga samaksa, un pazeminātu nabadzīgu populāciju risku Eiropas Savienībā, un aicina Eiropas Savienību apņēmīgāk ieteikt šāda veida rīcību;

| 7. | uzsver, ka par vienu no efektīvākajiem veidiem, kā aizsargāties pret nabadzību, uzskatāma nodarbinātība un ka tādēļ būtu jāpieņem pasākumi sieviešu nodarbinātības veicināšanai un jāizvirza mērķi attiecībā uz piedāvāto darbvietu kvalitāti; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka par vienu no efektīvākajiem veidiem, kā aizsargāties pret nabadzību, uzskatāma nodarbinātība un ka tādēļ būtu jāpieņem pasākumi sieviešu nodarbinātības veicināšanai un jāizvirza mērķi attiecībā uz piedāvāto darbvietu kvalitāti;

| 8. | uzsver, ka gan Eiropas, gan arī dalībvalstu līmenī jāveic pasākumi iedzīvotāju un patērētāju aizsargāšanai no netaisnīgiem kredītu un kredītkaršu atmaksas nosacījumiem un jāpieņem noteikumi, kas reglamentē pieeju kredītiem, lai novērstu, ka mājsaimniecības uzņemas pārāk lielas parādsaistības un tāpēc nonāk nabadzībā un tiek pakļautas sociālai atstumtībai; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka gan Eiropas, gan arī dalībvalstu līmenī jāveic pasākumi iedzīvotāju un patērētāju aizsargāšanai no netaisnīgiem kredītu un kredītkaršu atmaksas nosacījumiem un jāpieņem noteikumi, kas reglamentē pieeju kredītiem, lai novērstu, ka mājsaimniecības uzņemas pārāk lielas parādsaistības un tāpēc nonāk nabadzībā un tiek pakļautas sociālai atstumtībai;

| 9. | uzsver, ka nabadzībai un sociālajai atstumtībai ir raksturīga daudzdimensionalitāte, un uzstāj, ka ir jānodrošina sociālo mērķu integrācija un ka makroekonomiskās politikas nostādnēs ir svarīga to sociālā dimensija un ilgtspējība; uzskata, ka sociālajiem mērķiem jābūt neatņemamai daļai krīzes pārvarēšanas stratēģijā, kā arī stratēģijā “Eiropa 2020” un ekonomiskajā, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā, kas nozīmē virzību uz konverģentu sociālo politiku un efektīvu novērtējumu veikšanu par ietekmi uz sociālo jomu, nodrošinot prioritāšu un politikas virzienu pārskatīšanu, jo īpaši attiecībā uz monetāro politiku, nodarbinātības politiku, sociālo un makroekonomisko politiku, tostarp arī uz Stabilitātes un izaugsmes paktu, konkurences, iekšējā tirgus, budžeta un fiskālo politiku; uzskata, ka šie politikas virzieni nedrīkst kavēt sociālo kohēziju un tiem jānodrošina attiecīgu pasākumu īstenošana un jāveicina iespēju vienlīdzība, lai nodrošinātu to, ka ilgtspējīgā veidā tiek pārvarēta krīze, notiek atgriešanās pie valstu budžetu konsolidācijas un tiek sāktas reformas, kas ekonomikai vajadzīgas, lai atgrieztos uz izaugsmes ceļa un atsāktu jaunu darbvietu radīšanu; aicina ar atbilstīgu mehānismu palīdzību ieviest praktiska atbalsta politiku tām dalībvalstīm, kam tas visvairāk vajadzīgs; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka nabadzībai un sociālajai atstumtībai ir raksturīga daudzdimensionalitāte, un uzstāj, ka ir jānodrošina sociālo mērķu integrācija un ka makroekonomiskās politikas nostādnēs ir svarīga to sociālā dimensija un ilgtspējība; uzskata, ka sociālajiem mērķiem jābūt neatņemamai daļai krīzes pārvarēšanas stratēģijā, kā arī stratēģijā “Eiropa 2020” un ekonomiskajā, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā, kas nozīmē virzību uz konverģentu sociālo politiku un efektīvu novērtējumu veikšanu par ietekmi uz sociālo jomu, nodrošinot prioritāšu un politikas virzienu pārskatīšanu, jo īpaši attiecībā uz monetāro politiku, nodarbinātības politiku, sociālo un makroekonomisko politiku, tostarp arī uz Stabilitātes un izaugsmes paktu, konkurences, iekšējā tirgus, budžeta un fiskālo politiku; uzskata, ka šie politikas virzieni nedrīkst kavēt sociālo kohēziju un tiem jānodrošina attiecīgu pasākumu īstenošana un jāveicina iespēju vienlīdzība, lai nodrošinātu to, ka ilgtspējīgā veidā tiek pārvarēta krīze, notiek atgriešanās pie valstu budžetu konsolidācijas un tiek sāktas reformas, kas ekonomikai vajadzīgas, lai atgrieztos uz izaugsmes ceļa un atsāktu jaunu darbvietu radīšanu; aicina ar atbilstīgu mehānismu palīdzību ieviest praktiska atbalsta politiku tām dalībvalstīm, kam tas visvairāk vajadzīgs;

| 10. | uzskata, ka darbvietu radīšanai jābūt Eiropas Komisijas un dalībvalstu valdību prioritātei un pirmajam solim nabadzības mazināšanā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka darbvietu radīšanai jābūt Eiropas Komisijas un dalībvalstu valdību prioritātei un pirmajam solim nabadzības mazināšanā;

| 11. | uzskata, ka minimālā ienākuma shēmas jāintegrē sociālās integrācijas stratēģiskajā pieejā — gan vispārējās politiskajās nostādnēs, gan arī mērķtiecīgos pasākumos saistībā ar mājokļiem, veselības aprūpi, izglītību un mācībām un sociālajiem pakalpojumiem, palīdzot iedzīvotājiem izkļūt no nabadzības un mudinot viņus uz patstāvīgu rīcību, kas vērsta uz sociālo integrāciju un piekļuvi darba tirgum; uzskata, ka minimālā ienākuma shēmu patiesais mērķis ir ne vien palīdzēt pabalsta saņēmējiem, bet galvenokārt atbalstīt viņus, lai dotu iespēju no sociālās atstumtības atgriezties aktīvā dzīvē; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka minimālā ienākuma shēmas jāintegrē sociālās integrācijas stratēģiskajā pieejā — gan vispārējās politiskajās nostādnēs, gan arī mērķtiecīgos pasākumos saistībā ar mājokļiem, veselības aprūpi, izglītību un mācībām un sociālajiem pakalpojumiem, palīdzot iedzīvotājiem izkļūt no nabadzības un mudinot viņus uz patstāvīgu rīcību, kas vērsta uz sociālo integrāciju un piekļuvi darba tirgum; uzskata, ka minimālā ienākuma shēmu patiesais mērķis ir ne vien palīdzēt pabalsta saņēmējiem, bet galvenokārt atbalstīt viņus, lai dotu iespēju no sociālās atstumtības atgriezties aktīvā dzīvē;

| 12. | uzsver, ka, lai pārrautu bērnu nabadzības apburto loku, minimālā ienākuma summu noteikšanā jāņem vērā, ka strādājošajiem ir apgādājamie, it sevišķi bērni; uzskata arī, ka Komisijai būtu jāsagatavo gada ziņojums par bērnu nabadzības apkarošanā paveikto; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka, lai pārrautu bērnu nabadzības apburto loku, minimālā ienākuma summu noteikšanā jāņem vērā, ka strādājošajiem ir apgādājamie, it sevišķi bērni; uzskata arī, ka Komisijai būtu jāsagatavo gada ziņojums par bērnu nabadzības apkarošanā paveikto;

| 13. | uzstāj, ka jāgroza taupības politika, ko krīzes pārvarēšanas nolūkā būs spiestas īstenot dažas dalībvalstis, un uzsver, ka liela nozīme ir efektīviem solidaritātes pasākumiem, tostarp pabalstu pārskaitījumu palielināšanai, elastībai un sagatavošanai un līdzfinansējuma samazināšanai no budžeta līdzekļiem ar mērķi radīt pienācīgas kvalitātes darbvietas, saglabāt produktīvās nozares un cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību, nevis radīt jaunas atkarības formas vai palielināt parādsaistības; |
| --- | --- |

13.

uzstāj, ka jāgroza taupības politika, ko krīzes pārvarēšanas nolūkā būs spiestas īstenot dažas dalībvalstis, un uzsver, ka liela nozīme ir efektīviem solidaritātes pasākumiem, tostarp pabalstu pārskaitījumu palielināšanai, elastībai un sagatavošanai un līdzfinansējuma samazināšanai no budžeta līdzekļiem ar mērķi radīt pienācīgas kvalitātes darbvietas, saglabāt produktīvās nozares un cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību, nevis radīt jaunas atkarības formas vai palielināt parādsaistības;

| 14. | uzskata, ka viens no efektīvākajiem risinājumiem nabadzības apkarošanā, pienācīga dzīves līmeņa nodrošināšanā un sociālās integrācijas veicināšanā ir tādu minimālā ienākuma shēmu ieviešana visās ES dalībvalstīs, kurās ietilptu īpaši pasākumi (finansiāls atbalsts un pakalpojumu pieejamības veicināšana) to iedzīvotāju atbalstīšanai, kuru ienākumi ir nepietiekami; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka viens no efektīvākajiem risinājumiem nabadzības apkarošanā, pienācīga dzīves līmeņa nodrošināšanā un sociālās integrācijas veicināšanā ir tādu minimālā ienākuma shēmu ieviešana visās ES dalībvalstīs, kurās ietilptu īpaši pasākumi (finansiāls atbalsts un pakalpojumu pieejamības veicināšana) to iedzīvotāju atbalstīšanai, kuru ienākumi ir nepietiekami;

| 15. | uzskata, ka pienācīga minimālā ienākuma shēmām jānodrošina minimālie ienākumi tādā līmenī, kas atbilst vismaz 60 % no mediānas ienākuma attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka pienācīga minimālā ienākuma shēmām jānodrošina minimālie ienākumi tādā līmenī, kas atbilst vismaz 60 % no mediānas ienākuma attiecīgajā dalībvalstī;

| 16. | uzsver, ka ir jānovērtē sociālās integrācijas politika, atklātās koordinācijas metodes piemērošana, kopīgo mērķu ievērošana un valstu rīcības plānu īstenošana, ņemot vērā nabadzības izplatības tendences, lai apņēmīgāk rīkotos Eiropas un dalībvalstu līmenī un apkarotu nabadzību, izmantojot plašāku, saskaņotāku un skaidrāk formulētu politiku, kas vērsta uz absolūtās nabadzības un bērnu nabadzības izskaušanu līdz 2015. gadam, kā arī būtisku relatīvās nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ir jānovērtē sociālās integrācijas politika, atklātās koordinācijas metodes piemērošana, kopīgo mērķu ievērošana un valstu rīcības plānu īstenošana, ņemot vērā nabadzības izplatības tendences, lai apņēmīgāk rīkotos Eiropas un dalībvalstu līmenī un apkarotu nabadzību, izmantojot plašāku, saskaņotāku un skaidrāk formulētu politiku, kas vērsta uz absolūtās nabadzības un bērnu nabadzības izskaušanu līdz 2015. gadam, kā arī būtisku relatīvās nabadzības samazināšanu;

| 17. | atkārto, ka, lai gan minimālā ienākuma shēmas ir svarīgas, tās jāievieš vienlaicīgi ar koordinētu stratēģiju dalībvalstu un ES līmenī, kuras pamatā būtu izvērsta rīcība un tādi konkrēti pasākumi kā aktīva darba tirgus politika (kuras mērķgrupas ir no darba tirgus visvairāk atsvešinātās iedzīvotāju grupas), mazkvalificētu personu izglītošana un apmācība, minimālās algas noteikšana, sociālo mājokļu politika un pieejamu, kvalitatīvu publisko pakalpojumu piedāvājums par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

17.

atkārto, ka, lai gan minimālā ienākuma shēmas ir svarīgas, tās jāievieš vienlaicīgi ar koordinētu stratēģiju dalībvalstu un ES līmenī, kuras pamatā būtu izvērsta rīcība un tādi konkrēti pasākumi kā aktīva darba tirgus politika (kuras mērķgrupas ir no darba tirgus visvairāk atsvešinātās iedzīvotāju grupas), mazkvalificētu personu izglītošana un apmācība, minimālās algas noteikšana, sociālo mājokļu politika un pieejamu, kvalitatīvu publisko pakalpojumu piedāvājums par pieņemamu cenu;

| 18. | uzstāj, ka jāsekmē vispārējā un sociālā integrācija, kas faktiski nodrošinātu cilvēka pamattiesību ievērošanu, un jāuzņemas skaidras saistības formulēt Eiropas Savienības un dalībvalstu politiku nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā; uzskata, ka ir jānodrošina kvalitatīvāka vispārēja, fiziski vai sazināšanās ziņā netraucēta piekļuve darba tirgum, sabiedriskās veselības pakalpojumiem, izglītībai un apmācībai (no pirmsskolas apmācības līdz pat pirmajam augstākās izglītības ciklam), profesionālajai apmācībai, sabiedriskajam dzīvojamajam fondam, energoapgādei un sociālajai aizsardzībai; uzskata, ka darbvietām jābūt pieejamām, kvalitatīvām un tiesiski aizsargātām; uzskata, ka algām jābūt pienācīgām un ka ir jānodrošina minimālā pensija, lai pensionāriem, kuri visu mūžu ir strādājuši, sagādātu iespēju saņemt pienācīgu pensiju; piebilst, ka sistēmām, kas nodrošina pienācīgu minimālo ienākumu ikvienam, ir jānodrošina aizsardzība pret nabadzības risku un jānodrošina sociālā integrācija, kultūrintegrācija un politiskā integrācija saskaņā ar dalībvalstu praksi, kolektīviem nolīgumiem un dalībvalstu tiesību aktiem; turklāt norāda, ka, jo lielāki būs dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumi šajās dažādajās politikas jomās, jo mazāk būs jāizmanto sistēma, kas mājsaimniecībām nodrošina minimālo ienākumu; uzsver, ka šādi pasākumi jāpieņem, attiecībā uz dalībvalstīm stingri ievērojot subsidiaritātes principu, kā arī dalībvalstu prakses atšķirības, kolektīvos nolīgumus un tiesību aktus; uzskata, ka vienīgi tā iespējams ikvienam nodrošināt tiesības piedalīties sociālajā, politiskajā un kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

18.

uzstāj, ka jāsekmē vispārējā un sociālā integrācija, kas faktiski nodrošinātu cilvēka pamattiesību ievērošanu, un jāuzņemas skaidras saistības formulēt Eiropas Savienības un dalībvalstu politiku nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā; uzskata, ka ir jānodrošina kvalitatīvāka vispārēja, fiziski vai sazināšanās ziņā netraucēta piekļuve darba tirgum, sabiedriskās veselības pakalpojumiem, izglītībai un apmācībai (no pirmsskolas apmācības līdz pat pirmajam augstākās izglītības ciklam), profesionālajai apmācībai, sabiedriskajam dzīvojamajam fondam, energoapgādei un sociālajai aizsardzībai; uzskata, ka darbvietām jābūt pieejamām, kvalitatīvām un tiesiski aizsargātām; uzskata, ka algām jābūt pienācīgām un ka ir jānodrošina minimālā pensija, lai pensionāriem, kuri visu mūžu ir strādājuši, sagādātu iespēju saņemt pienācīgu pensiju; piebilst, ka sistēmām, kas nodrošina pienācīgu minimālo ienākumu ikvienam, ir jānodrošina aizsardzība pret nabadzības risku un jānodrošina sociālā integrācija, kultūrintegrācija un politiskā integrācija saskaņā ar dalībvalstu praksi, kolektīviem nolīgumiem un dalībvalstu tiesību aktiem; turklāt norāda, ka, jo lielāki būs dalībvalstu ilgtermiņa ieguldījumi šajās dažādajās politikas jomās, jo mazāk būs jāizmanto sistēma, kas mājsaimniecībām nodrošina minimālo ienākumu; uzsver, ka šādi pasākumi jāpieņem, attiecībā uz dalībvalstīm stingri ievērojot subsidiaritātes principu, kā arī dalībvalstu prakses atšķirības, kolektīvos nolīgumus un tiesību aktus; uzskata, ka vienīgi tā iespējams ikvienam nodrošināt tiesības piedalīties sociālajā, politiskajā un kultūras dzīvē;

| 19. | atkārtoti vērš uzmanību uz tādu jauniešu vajadzībām, kuri saskaras ar īpašām problēmām, meklējot savu vietu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē, un ir pakļauti riskam pāragri pamest mācības; aicina dalībvalstis cīņu pret jauniešu bezdarbu noteikt par īpašu mērķi ar vairākām prioritātēm, tostarp noteikt īpašus rīcībpasākumus un profesionālās izglītības pasākumus, atbalstīt Kopienas programmas (mūžizglītības programmu, Erasmus Mundus) un veicināt uzņēmējdarbības iniciatīvas; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti vērš uzmanību uz tādu jauniešu vajadzībām, kuri saskaras ar īpašām problēmām, meklējot savu vietu ekonomiskajā un sociālajā dzīvē, un ir pakļauti riskam pāragri pamest mācības; aicina dalībvalstis cīņu pret jauniešu bezdarbu noteikt par īpašu mērķi ar vairākām prioritātēm, tostarp noteikt īpašus rīcībpasākumus un profesionālās izglītības pasākumus, atbalstīt Kopienas programmas (mūžizglītības programmu, Erasmus Mundus) un veicināt uzņēmējdarbības iniciatīvas;

| 20. | norāda, ka priekšlaicīga skolas pamešana un augstākās un universitātes līmeņa izglītības ierobežotā pieejamība ir būtiskākie cēloņi augstam ilgtermiņa bezdarbam un negatīvi ietekmē sociālo kohēziju; uzskata, ka, tā kā šie divi jautājumi ir Kopienas prioritāri mērķi, kas izvirzīti arī stratēģijā “Eiropa 2020”, sevišķi rūpīgi būs jāizstrādā rīcība un īpaša politika, kas nodrošinātu jauniešu piekļuvi izglītībai, izmantojot stipendijas, studiju pabalstus un kredītus, kā arī iniciatīvas skolu izglītības dinamikas veicināšanai; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka priekšlaicīga skolas pamešana un augstākās un universitātes līmeņa izglītības ierobežotā pieejamība ir būtiskākie cēloņi augstam ilgtermiņa bezdarbam un negatīvi ietekmē sociālo kohēziju; uzskata, ka, tā kā šie divi jautājumi ir Kopienas prioritāri mērķi, kas izvirzīti arī stratēģijā “Eiropa 2020”, sevišķi rūpīgi būs jāizstrādā rīcība un īpaša politika, kas nodrošinātu jauniešu piekļuvi izglītībai, izmantojot stipendijas, studiju pabalstus un kredītus, kā arī iniciatīvas skolu izglītības dinamikas veicināšanai;

| 21. | uzskata, ka Komisijai būtu jāveic pētījums par to, kāda ietekme katrā dalībvalstī būtu tās izstrādātam tiesību akta projektam par algas minimuma noteikšanu Eiropā; jo īpaši ierosina šāda veida pētījumā aplūkot tādus aspektus kā atšķirības starp pienācīgu minimālo ienākumu un minimālo algu attiecīgajā dalībvalstī un to ietekme uz darba meklētājiem; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Komisijai būtu jāveic pētījums par to, kāda ietekme katrā dalībvalstī būtu tās izstrādātam tiesību akta projektam par algas minimuma noteikšanu Eiropā; jo īpaši ierosina šāda veida pētījumā aplūkot tādus aspektus kā atšķirības starp pienācīgu minimālo ienākumu un minimālo algu attiecīgajā dalībvalstī un to ietekme uz darba meklētājiem;

| 22. | uzsver, ka ir svarīgi pieņemt tādus noteikumus par bezdarbnieka pabalstu, kas dotu iespēju pasargāt tā saņēmējus no nabadzības, un ka dalībvalstis jāmudina veikt pasākumus, kas sekmētu bezdarbnieku atgriešanos darba tirgū, pieņemot piedāvājumus nepopulārās profesijās, tostarp sekmējot mobilitāti Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ir svarīgi pieņemt tādus noteikumus par bezdarbnieka pabalstu, kas dotu iespēju pasargāt tā saņēmējus no nabadzības, un ka dalībvalstis jāmudina veikt pasākumus, kas sekmētu bezdarbnieku atgriešanos darba tirgū, pieņemot piedāvājumus nepopulārās profesijās, tostarp sekmējot mobilitāti Eiropas Savienībā;

| 23. | uzsver, ka ieguldījumi minimālo ienākumu shēmās ir būtisks nabadzības novēršanas un mazināšanas elements; uzsver, ka pat krīzes laikā minimālo ienākumu shēmas būtu uzskatāmas nevis par izmaksu faktoru, bet gan par būtisku krīzes seku pārvarēšanas elementu; uzsver, ka savlaicīgiem ieguldījumiem cīņā pret nabadzību ir būtiska nozīme sabiedrības izmaksu samazināšanā ilgtermiņā; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ieguldījumi minimālo ienākumu shēmās ir būtisks nabadzības novēršanas un mazināšanas elements; uzsver, ka pat krīzes laikā minimālo ienākumu shēmas būtu uzskatāmas nevis par izmaksu faktoru, bet gan par būtisku krīzes seku pārvarēšanas elementu; uzsver, ka savlaicīgiem ieguldījumiem cīņā pret nabadzību ir būtiska nozīme sabiedrības izmaksu samazināšanā ilgtermiņā;

| 24. | uzsver, cik svarīga nozīme ir sociālajai aizsardzībai, it sevišķi veselības apdrošināšanai, ģimenes pabalstiem, pensijām un invaliditātes pabalstiem, un aicina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst vismazāk aizsargātajiem sabiedrības locekļiem, garantējot viņiem minimālās tiesības arī tad, ja viņi ir bezdarbnieki; |
| --- | --- |

24.

uzsver, cik svarīga nozīme ir sociālajai aizsardzībai, it sevišķi veselības apdrošināšanai, ģimenes pabalstiem, pensijām un invaliditātes pabalstiem, un aicina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst vismazāk aizsargātajiem sabiedrības locekļiem, garantējot viņiem minimālās tiesības arī tad, ja viņi ir bezdarbnieki;

| 25. | uzsver, ka tiesības uz cilvēka cienīgai dzīvei pietiekamiem resursiem un pabalstiem ir cilvēka pamattiesības un uzskatāmas par daļu no visaptverošiem, saskaņotiem sociālās atstumtības apkarošanas pasākumiem; aicina dalībvalstis pieņemt politiku, kas veicinātu attiecīgo personu ekonomisko un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka tiesības uz cilvēka cienīgai dzīvei pietiekamiem resursiem un pabalstiem ir cilvēka pamattiesības un uzskatāmas par daļu no visaptverošiem, saskaņotiem sociālās atstumtības apkarošanas pasākumiem; aicina dalībvalstis pieņemt politiku, kas veicinātu attiecīgo personu ekonomisko un sociālo integrāciju;

| 26. | vērš uzmanību uz to, ka arvien aug trūcīgo darba ņēmēju skaits un ka šī jaunā problēma jārisina, apvienojot dažādus instrumentus; prasa, lai iztikas minimums vienmēr tiktu noteikts virs nabadzības sliekšņa; prasa, lai darba ņēmējiem, kuri dažādu cēloņu dēļ joprojām dzīvo zem nabadzības sliekšņa, bez nosacījumiem tiktu piešķirtas viegli saņemamas piemaksas; vērš uzmanību uz pozitīvo pieredzi Amerikas Savienotajās Valstīs, kur piemēro negatīvu ienākumu nodokli, lai strādājošajiem ar zemu atalgojumu dotu iespēju dzīvot virs nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

26.

vērš uzmanību uz to, ka arvien aug trūcīgo darba ņēmēju skaits un ka šī jaunā problēma jārisina, apvienojot dažādus instrumentus; prasa, lai iztikas minimums vienmēr tiktu noteikts virs nabadzības sliekšņa; prasa, lai darba ņēmējiem, kuri dažādu cēloņu dēļ joprojām dzīvo zem nabadzības sliekšņa, bez nosacījumiem tiktu piešķirtas viegli saņemamas piemaksas; vērš uzmanību uz pozitīvo pieredzi Amerikas Savienotajās Valstīs, kur piemēro negatīvu ienākumu nodokli, lai strādājošajiem ar zemu atalgojumu dotu iespēju dzīvot virs nabadzības sliekšņa;

| 27. | konstatē, ka Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ierosināts Eiropas Savienībai izvirzīt piecus lielus mērķus, tostarp mērķi par 20 miljoniem samazināt nabadzības apdraudēto cilvēku skaitu; atgādina, ka šis mērķis iezīmē atkāpšanos no Lisabonas stratēģijas sākotnējiem mērķiem, kas diemžēl nav izpildīti (nabadzības izskaušana); uzskata, ka nabadzība un sociālā atstumtība jālikvidē, izmantojot ticamus, konkrētus un saistošus pasākumus; uzskata, ka šis mērķskaitlis nav pietiekams un ka nav jāatsakās no mērķa nabadzību Eiropā izskaust; uzskata, ka šajā nolūkā ir jāveic attiecīgi pasākumi un ka šis absolūtais skaitliskais mērķis ir jāpapildina ar nabadzības samazināšanas mērķiem katrā dalībvalstī, lai rosinātu šā mērķa īstenošanā piedalīties ikvienu un lai to padarītu ticamu, izmantojot attiecīgus pasākumus, jo īpaši politiskus pasākumus apgādājamo atbalstam; uzskata, ka šis mērķis būtu jāsasniedz, nosakot konkrētus un atbilstīgus pasākumus, jo īpaši visās ES dalībvalstīs ieviešot minimālā ienākuma shēmas; |
| --- | --- |

27.

konstatē, ka Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 — Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ierosināts Eiropas Savienībai izvirzīt piecus lielus mērķus, tostarp mērķi par 20 miljoniem samazināt nabadzības apdraudēto cilvēku skaitu; atgādina, ka šis mērķis iezīmē atkāpšanos no Lisabonas stratēģijas sākotnējiem mērķiem, kas diemžēl nav izpildīti (nabadzības izskaušana); uzskata, ka nabadzība un sociālā atstumtība jālikvidē, izmantojot ticamus, konkrētus un saistošus pasākumus; uzskata, ka šis mērķskaitlis nav pietiekams un ka nav jāatsakās no mērķa nabadzību Eiropā izskaust; uzskata, ka šajā nolūkā ir jāveic attiecīgi pasākumi un ka šis absolūtais skaitliskais mērķis ir jāpapildina ar nabadzības samazināšanas mērķiem katrā dalībvalstī, lai rosinātu šā mērķa īstenošanā piedalīties ikvienu un lai to padarītu ticamu, izmantojot attiecīgus pasākumus, jo īpaši politiskus pasākumus apgādājamo atbalstam; uzskata, ka šis mērķis būtu jāsasniedz, nosakot konkrētus un atbilstīgus pasākumus, jo īpaši visās ES dalībvalstīs ieviešot minimālā ienākuma shēmas;

| 28. | uzskata, ka prioritāram uzdevumam jābūt cīņai pret sociālo nevienlīdzību, it sevišķi ekonomisko nevienlīdzību ienākumu un bagātību pārdalīšanā, nevienlīdzību darba tirgū, kas izraisa sociālo nedrošību, un nevienlīdzīgu piekļuvi tādām valsts sociālajām funkcijām kā sociālā apdrošināšana, veselības aprūpe, izglītība, tieslietu sistēma u. c.; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka prioritāram uzdevumam jābūt cīņai pret sociālo nevienlīdzību, it sevišķi ekonomisko nevienlīdzību ienākumu un bagātību pārdalīšanā, nevienlīdzību darba tirgū, kas izraisa sociālo nedrošību, un nevienlīdzīgu piekļuvi tādām valsts sociālajām funkcijām kā sociālā apdrošināšana, veselības aprūpe, izglītība, tieslietu sistēma u. c.;

| 29. | aicina Padomi un ES dalībvalstis atbalstīt stratēģijas dokumenta “Eiropa 2020” pamatmērķi — nabadzības apkarošanu, ņemot vērā relatīvās nabadzības rādītāju (60 % no nacionālā mediānas ienākuma), ko 2001. gada decembrī apstiprināja Lākenas Eiropadome, tāpēc ka šis rādītājs dod iespēju katras dalībvalsts situācijā noteikt reālo nabadzības līmeni, jo tas raksturo nabadzību tās relatīvajā aspektā; |
| --- | --- |

29.

aicina Padomi un ES dalībvalstis atbalstīt stratēģijas dokumenta “Eiropa 2020” pamatmērķi — nabadzības apkarošanu, ņemot vērā relatīvās nabadzības rādītāju (60 % no nacionālā mediānas ienākuma), ko 2001. gada decembrī apstiprināja Lākenas Eiropadome, tāpēc ka šis rādītājs dod iespēju katras dalībvalsts situācijā noteikt reālo nabadzības līmeni, jo tas raksturo nabadzību tās relatīvajā aspektā;

| 30. | aicina dalībvalstis ES pamatmērķi attiecībā uz nabadzības mazināšanu iekļaut konkrētos un sasniedzamos dalībvalstu mērķos, kas izvirzīti saistībā ar ES sociālās integrācijas stratēģijas prioritātēm, piemēram, līdz 2015. gadam atrisināt bezpajumtniecības problēmu saskaņā ar Rakstisko deklarāciju Nr. 0111/2007; |
| --- | --- |

30.

aicina dalībvalstis ES pamatmērķi attiecībā uz nabadzības mazināšanu iekļaut konkrētos un sasniedzamos dalībvalstu mērķos, kas izvirzīti saistībā ar ES sociālās integrācijas stratēģijas prioritātēm, piemēram, līdz 2015. gadam atrisināt bezpajumtniecības problēmu saskaņā ar Rakstisko deklarāciju Nr. 0111/2007;

| 31. | uzskata, ka gan dalībvalstīm, gan Komisijai jāpievērš īpaša uzmanība bezpajumtniekiem un jāveic papildu pasākumi, lai sagatavotu viņus pilnīgai integrēšanai sabiedrībā līdz 2015. gadam; tādēļ Kopienas līmenī jāapkopo salīdzināmi un ticami statistikas dati, kā arī vienu reizi gadā tie jāpublicē kopā ar pārskatu par sasniegumiem un attiecīgajās dalībvalstu un Kopienas stratēģijās cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību izvirzītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka gan dalībvalstīm, gan Komisijai jāpievērš īpaša uzmanība bezpajumtniekiem un jāveic papildu pasākumi, lai sagatavotu viņus pilnīgai integrēšanai sabiedrībā līdz 2015. gadam; tādēļ Kopienas līmenī jāapkopo salīdzināmi un ticami statistikas dati, kā arī vienu reizi gadā tie jāpublicē kopā ar pārskatu par sasniegumiem un attiecīgajās dalībvalstu un Kopienas stratēģijās cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību izvirzītajiem mērķiem;

| 32. | uzskata, ka ikvienai dalībvalstij ir pienākums veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai pasargātu savus iedzīvotājus no finansiālas nestabilitātes, nodrošinot, ka viņi neuzņemas pārāk lielas parādsaistības, jo īpaši banku aizdevumu veidā, piemēram, uzliekot nodokļus bankām un finanšu iestādēm, kuras piekrīt izsniegt aizdevumus personām ar nepietiekamu kredītspēju; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ikvienai dalībvalstij ir pienākums veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai pasargātu savus iedzīvotājus no finansiālas nestabilitātes, nodrošinot, ka viņi neuzņemas pārāk lielas parādsaistības, jo īpaši banku aizdevumu veidā, piemēram, uzliekot nodokļus bankām un finanšu iestādēm, kuras piekrīt izsniegt aizdevumus personām ar nepietiekamu kredītspēju;

| 33. | uzskata, ka dalībvalstīm jāuzņemas skaidri apliecinātas saistības īstenot aktīvu integrācijas politiku: atcelt pārāk ierobežojošus nosacījumus, aktivizēt atbalstu, atbalstīt pienācīgu minimālo ienākumu un saglabāt sociālos standartus, aizliedzot samazināt svarīgāko publisko pakalpojumu finansēšanu no budžeta, lai krīzes izdevumi nebūtu jāsedz trūcīgajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka dalībvalstīm jāuzņemas skaidri apliecinātas saistības īstenot aktīvu integrācijas politiku: atcelt pārāk ierobežojošus nosacījumus, aktivizēt atbalstu, atbalstīt pienācīgu minimālo ienākumu un saglabāt sociālos standartus, aizliedzot samazināt svarīgāko publisko pakalpojumu finansēšanu no budžeta, lai krīzes izdevumi nebūtu jāsedz trūcīgajiem iedzīvotājiem;

| 34. | uzskata, ka daudzveidīgā pieredze attiecībā uz minimālo ienākumu un pamatienākumu ikvienam bez nosacījumiem apvienojumā ar papildu sociālās integrācijas un sociālās aizsardzības pasākumiem liecina, ka tas ir efektīvs līdzeklis nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai un cilvēka cienīgas dzīves nodrošināšanai ikvienam; prasa, lai Komisija īstenotu iniciatīvu, kas atbalstītu citus eksperimentus dalībvalstīs, kurās tiek ņemta vērā un atbalstīta labākā prakse, kas dod iespēju atsevišķi nodrošināt atšķirīgus pietiekama minimālā ienākuma un pamatienākumu modeļus nabadzības novēršanai kā līdzekli, ar kura palīdzību izskaust nabadzību un garantēt sociālo taisnīgumu un iespēju vienlīdzību visiem iedzīvotājiem, tādēļ attiecīgā reģionālā līmenī nabadzība ir jāapzina, ievērojot subsidiaritātes principu un neapstrīdot nevienas dalībvalsts īpatnības; uzskata, ka šīs iniciatīvas rezultātā Komisijai vajadzētu Eiropas iniciatīvai par minimālo ienākumu dalībvalstīs izstrādāt rīcības plānu, kurā būtu ņemta vērā dalībvalstu atšķirīgā prakse, kolektīvie nolīgumi un dalībvalstu tiesību akti, lai sasniegtu šādus mērķus:






  — | iedibināt kopīgus standartus un rādītājus minimālā ienākuma shēmu piemērojamības un pieejamības nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

34.

uzskata, ka daudzveidīgā pieredze attiecībā uz minimālo ienākumu un pamatienākumu ikvienam bez nosacījumiem apvienojumā ar papildu sociālās integrācijas un sociālās aizsardzības pasākumiem liecina, ka tas ir efektīvs līdzeklis nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanai un cilvēka cienīgas dzīves nodrošināšanai ikvienam; prasa, lai Komisija īstenotu iniciatīvu, kas atbalstītu citus eksperimentus dalībvalstīs, kurās tiek ņemta vērā un atbalstīta labākā prakse, kas dod iespēju atsevišķi nodrošināt atšķirīgus pietiekama minimālā ienākuma un pamatienākumu modeļus nabadzības novēršanai kā līdzekli, ar kura palīdzību izskaust nabadzību un garantēt sociālo taisnīgumu un iespēju vienlīdzību visiem iedzīvotājiem, tādēļ attiecīgā reģionālā līmenī nabadzība ir jāapzina, ievērojot subsidiaritātes principu un neapstrīdot nevienas dalībvalsts īpatnības; uzskata, ka šīs iniciatīvas rezultātā Komisijai vajadzētu Eiropas iniciatīvai par minimālo ienākumu dalībvalstīs izstrādāt rīcības plānu, kurā būtu ņemta vērā dalībvalstu atšķirīgā prakse, kolektīvie nolīgumi un dalībvalstu tiesību akti, lai sasniegtu šādus mērķus:

—

iedibināt kopīgus standartus un rādītājus minimālā ienākuma shēmu piemērojamības un pieejamības nosacījumiem;

| — | apstiprināt kritērijus, kas dod iespēju novērtēt, kāds institucionālais vai teritoriālais līmenis minimālā ienākuma shēmu pasākumu īstenošanai ir vispiemērotākais, tostarp, vai ir jāiesaista sociālie partneri un attiecīgās ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

—

apstiprināt kritērijus, kas dod iespēju novērtēt, kāds institucionālais vai teritoriālais līmenis minimālā ienākuma shēmu pasākumu īstenošanai ir vispiemērotākais, tostarp, vai ir jāiesaista sociālie partneri un attiecīgās ieinteresētās personas;

| — | iedibināt kopīgus rādītājus un kritērijus, pēc kuriem novērtēt nabadzības apkarošanas politikas rezultātus, sasniegumus un efektivitāti, |
| --- | --- |

—

iedibināt kopīgus rādītājus un kritērijus, pēc kuriem novērtēt nabadzības apkarošanas politikas rezultātus, sasniegumus un efektivitāti,

| — | nodrošināt uzraudzību un efektīvu labākās prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

—

nodrošināt uzraudzību un efektīvu labākās prakses apmaiņu;

| 35. | uzsver, ka pienācīgs minimālais ienākums ir būtisks priekšnosacījums tam, lai nodrošinātu cilvēka cienīgu dzīvi, un kopā ar sociālo līdzdalību — tam, lai ikviens sabiedrības loceklis pilnīgi izmantotu savu potenciālu un piedalītos demokrātiskā sabiedrības veidošanas procesā; turklāt uzsver, ka valsts politikas līmenī ienākumi, kas nodrošina pieņemamus dzīves apstākļus, veicina arī ekonomikas attīstību un tādējādi labklājību; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka pienācīgs minimālais ienākums ir būtisks priekšnosacījums tam, lai nodrošinātu cilvēka cienīgu dzīvi, un kopā ar sociālo līdzdalību — tam, lai ikviens sabiedrības loceklis pilnīgi izmantotu savu potenciālu un piedalītos demokrātiskā sabiedrības veidošanas procesā; turklāt uzsver, ka valsts politikas līmenī ienākumi, kas nodrošina pieņemamus dzīves apstākļus, veicina arī ekonomikas attīstību un tādējādi labklājību;

| 36. | uzskata, ka Komisijas iniciatīvā par garantētiem minimālajiem ienākumiem būtu jāņem vērā Ieteikums 92/441/EEK, kurā atzītas “cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi”, uzstājot, ka ieņēmumu atbalsta shēmu galvenajam mērķim jābūt cilvēku izvešanai no nabadzības, dodot viņiem iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, tostarp tiesības uz pienācīgu invaliditātes pabalstu un pensiju; ņemot to vērā, aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu izstrādāta vienota metode iztikas minimuma un dzīves dārdzības aprēķināšanai (preču un pakalpojumu “grozs”), kas nodrošinātu salīdzināmus datus par nabadzības līmeni un palīdzētu konstatēt, kādi sociālās intervences līdzekļi jāizmanto; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka Komisijas iniciatīvā par garantētiem minimālajiem ienākumiem būtu jāņem vērā Ieteikums 92/441/EEK, kurā atzītas “cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi”, uzstājot, ka ieņēmumu atbalsta shēmu galvenajam mērķim jābūt cilvēku izvešanai no nabadzības, dodot viņiem iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, tostarp tiesības uz pienācīgu invaliditātes pabalstu un pensiju; ņemot to vērā, aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu izstrādāta vienota metode iztikas minimuma un dzīves dārdzības aprēķināšanai (preču un pakalpojumu “grozs”), kas nodrošinātu salīdzināmus datus par nabadzības līmeni un palīdzētu konstatēt, kādi sociālās intervences līdzekļi jāizmanto;

| 37. | atzīstot, ka pēc ESAO datiem 20–40 % pabalstu netiek apgūti, aicina dalībvalstis veikt steidzamus pasākumus, lai paaugstinātu pabalstu pieprasīšanas līmeni, sekotu pabalstu nepieprasīšanas līmenim un cēloņiem, uzlabojot pārredzamību, efektīvāk veicot informatīvos un konsultatīvos pasākumus, vienkāršojot saņemšanas kārtību un īstenojot pasākumus un politiku ar minimālo ienākumu saņēmējiem saistīto aizspriedumu un diskriminācijas apkarošanai; |
| --- | --- |

37.

atzīstot, ka pēc ESAO datiem 20–40 % pabalstu netiek apgūti, aicina dalībvalstis veikt steidzamus pasākumus, lai paaugstinātu pabalstu pieprasīšanas līmeni, sekotu pabalstu nepieprasīšanas līmenim un cēloņiem, uzlabojot pārredzamību, efektīvāk veicot informatīvos un konsultatīvos pasākumus, vienkāršojot saņemšanas kārtību un īstenojot pasākumus un politiku ar minimālo ienākumu saņēmējiem saistīto aizspriedumu un diskriminācijas apkarošanai;

| 38. | uzsver, ka svarīga nozīme ir tam, lai pastāvētu bezdarbnieka pabalsts, kas tā saņēmējam dotu iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, taču ir arī nepieciešams saīsināt prombūtni no darba tirgus, cita starpā paaugstinot valstu nodarbinātības dienestu pakalpojumu efektivitāti; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka svarīga nozīme ir tam, lai pastāvētu bezdarbnieka pabalsts, kas tā saņēmējam dotu iespēju dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, taču ir arī nepieciešams saīsināt prombūtni no darba tirgus, cita starpā paaugstinot valstu nodarbinātības dienestu pakalpojumu efektivitāti;

| 39. | uzsver, ka jāpieņem normas sociālās drošības jomā, lai iedibinātu saikni starp katrā dalībvalstī maksāto minimālo pensiju un attiecīgo nabadzības slieksni; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka jāpieņem normas sociālās drošības jomā, lai iedibinātu saikni starp katrā dalībvalstī maksāto minimālo pensiju un attiecīgo nabadzības slieksni;

| 40. | kritizē dalībvalstis, kurās minimālā ienākuma shēma nenodrošina ienākumus virs relatīvā nabadzības sliekšņa; atkārto prasību dalībvalstīm šo situāciju pēc iespējas labot; prasa, lai Eiropas Komisija, vērtējot valstu rīcības plānus, uzsvērtu labu un sliktu praksi; |
| --- | --- |

40.

kritizē dalībvalstis, kurās minimālā ienākuma shēma nenodrošina ienākumus virs relatīvā nabadzības sliekšņa; atkārto prasību dalībvalstīm šo situāciju pēc iespējas labot; prasa, lai Eiropas Komisija, vērtējot valstu rīcības plānus, uzsvērtu labu un sliktu praksi;

| 41. | vērš uzmanību uz minimālā ienākumu shēmās plaši izplatīto vecuma diskrimināciju, piemēram, bērniem paredzot minimālo ienākumu, kas ir zem nabadzības sliekšņa, vai no minimālo ienākumu shēmām izslēdzot jauniešus tāpēc, ka nav veikti sociālās apdrošināšanas maksājumi; uzsver, ka šāda prakse apdraud minimālā ienākuma shēmu beznosacījumu piemērošanu un atbilstību; |
| --- | --- |

41.

vērš uzmanību uz minimālā ienākumu shēmās plaši izplatīto vecuma diskrimināciju, piemēram, bērniem paredzot minimālo ienākumu, kas ir zem nabadzības sliekšņa, vai no minimālo ienākumu shēmām izslēdzot jauniešus tāpēc, ka nav veikti sociālās apdrošināšanas maksājumi; uzsver, ka šāda prakse apdraud minimālā ienākuma shēmu beznosacījumu piemērošanu un atbilstību;

| 42. | uzsver, ka tādās dažādās jomās kā veselības aprūpe, mājokļi, energoapgāde, sociālā integrācija un kultūrintegrācija, mobilitāte, izglītība (piemēram, Džini koeficients, kas dod iespēju novērtēt ienākumu nevienlīdzības tendences), materiālā nenodrošinātība, nodarbinātība un sociālā atbalsta pakalpojumi steidzami jāizstrādā un jāpiemēro piemēroti sociālekonomiskie rādītāji, kas dotu iespēju uzraudzīt un novērtēt sasniegumus nabadzības apkarošanā un sociālajā integrācijā, kuri ik gadu tiks publiskoti Starptautiskajā nabadzības izskaušanas dienā (17. oktobrī), uzsverot nabadzības cēloņus un saistību ar dzimumu, vecumu, ģimenes stāvokli, invaliditāti, imigranta statusu, hroniskām slimībām un ienākumu līmeņa atšķirībām (60 % no mediānas ienākumiem, 50 % no mediānas ienākumiem, 40 % no mediānas ienākumiem), lai būtu ņemta vērā relatīvā nabadzība, galējā nabadzība un mazāk aizsargātās grupas; uzsver, ka bez monetārajiem rādītājiem steidzami jāapkopo citi ES statistikas dati par tādiem ārkārtējas nabadzības gadījumiem kā bezpajumtniecība, kas patlaban Kopienas statistikā par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EUSILC) nav iekļauti; prasa šos sociālekonomisko rādītāju datus iekļaut gada ziņojumā, ko nosūta dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam apspriešanai un jaunu praktisku iespēju atklāšanai; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka tādās dažādās jomās kā veselības aprūpe, mājokļi, energoapgāde, sociālā integrācija un kultūrintegrācija, mobilitāte, izglītība (piemēram, Džini koeficients, kas dod iespēju novērtēt ienākumu nevienlīdzības tendences), materiālā nenodrošinātība, nodarbinātība un sociālā atbalsta pakalpojumi steidzami jāizstrādā un jāpiemēro piemēroti sociālekonomiskie rādītāji, kas dotu iespēju uzraudzīt un novērtēt sasniegumus nabadzības apkarošanā un sociālajā integrācijā, kuri ik gadu tiks publiskoti Starptautiskajā nabadzības izskaušanas dienā (17. oktobrī), uzsverot nabadzības cēloņus un saistību ar dzimumu, vecumu, ģimenes stāvokli, invaliditāti, imigranta statusu, hroniskām slimībām un ienākumu līmeņa atšķirībām (60 % no mediānas ienākumiem, 50 % no mediānas ienākumiem, 40 % no mediānas ienākumiem), lai būtu ņemta vērā relatīvā nabadzība, galējā nabadzība un mazāk aizsargātās grupas; uzsver, ka bez monetārajiem rādītājiem steidzami jāapkopo citi ES statistikas dati par tādiem ārkārtējas nabadzības gadījumiem kā bezpajumtniecība, kas patlaban Kopienas statistikā par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EUSILC) nav iekļauti; prasa šos sociālekonomisko rādītāju datus iekļaut gada ziņojumā, ko nosūta dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam apspriešanai un jaunu praktisku iespēju atklāšanai;

| 43. | uzstāj, ka ir vajadzīgi īpaši papildu pabalsti nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām (personas ar invaliditāti vai hroniskām slimībām, vienvecāka ģimenes un daudzbērnu ģimenes), kurām viņu stāvoklis rada papildu izmaksas, it sevišķi saistībā ar atbalsta personālu, īpaša aprīkojuma izmantošanu, medicīnisko aprūpi un sociālo atbalstu; |
| --- | --- |

43.

uzstāj, ka ir vajadzīgi īpaši papildu pabalsti nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām (personas ar invaliditāti vai hroniskām slimībām, vienvecāka ģimenes un daudzbērnu ģimenes), kurām viņu stāvoklis rada papildu izmaksas, it sevišķi saistībā ar atbalsta personālu, īpaša aprīkojuma izmantošanu, medicīnisko aprūpi un sociālo atbalstu;

| 44. | aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis novērtēt, kā dažādi nabadzības novēršanai paredzēti modeļi, kas nodrošina beznosacījumu minimālos ienākumus ikvienam, varētu veicināt sociālo integrāciju, kultūrintegrāciju un politisko integrāciju, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tie nebūtu stigmatizējoši un spētu novērst slēptās nabadzības gadījumus; |
| --- | --- |

44.

aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis novērtēt, kā dažādi nabadzības novēršanai paredzēti modeļi, kas nodrošina beznosacījumu minimālos ienākumus ikvienam, varētu veicināt sociālo integrāciju, kultūrintegrāciju un politisko integrāciju, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tie nebūtu stigmatizējoši un spētu novērst slēptās nabadzības gadījumus;

| 45. | uzskata, ka nabadzības samazināšanas politika, kas pavada pienācīga minimālā ienākuma ieviešanu dalībvalstīs, prasa pārveidot atklātās koordinācijas metodi, lai starp valstīm nodrošinātu patiesu labākās prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka nabadzības samazināšanas politika, kas pavada pienācīga minimālā ienākuma ieviešanu dalībvalstīs, prasa pārveidot atklātās koordinācijas metodi, lai starp valstīm nodrošinātu patiesu labākās prakses apmaiņu;

| 46. | norāda, ka minimālais ienākums tikai tad dos iespēju sasniegt nabadzības apkarošanas mērķi, ja tam netiks piemēroti nodokļi, un iesaka apsvērt iespēju minimālā ienākuma līmeni piesaistīt komunālo pakalpojumu izmaksu svārstībām; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka minimālais ienākums tikai tad dos iespēju sasniegt nabadzības apkarošanas mērķi, ja tam netiks piemēroti nodokļi, un iesaka apsvērt iespēju minimālā ienākuma līmeni piesaistīt komunālo pakalpojumu izmaksu svārstībām;

| 47. | atgādina, ka, ņemot vērā sociālās labklājības sistēmu trūkumus un diskrimināciju, kas joprojām saglabājas, it īpaši darba tirgū, sievietēm ir lielāks risks nonākt galējā nabadzībā nekā vīriešiem un ka tādēļ ir vajadzīgi īpaši daudzveidīgi politiski risinājumi, kas pielāgoti dzimumam un konkrētajai situācijai; |
| --- | --- |

47.

atgādina, ka, ņemot vērā sociālās labklājības sistēmu trūkumus un diskrimināciju, kas joprojām saglabājas, it īpaši darba tirgū, sievietēm ir lielāks risks nonākt galējā nabadzībā nekā vīriešiem un ka tādēļ ir vajadzīgi īpaši daudzveidīgi politiski risinājumi, kas pielāgoti dzimumam un konkrētajai situācijai;

| 48. | uzskata, ka darba ņēmēju nabadzība liecina par netaisnīgiem darba nosacījumiem, un prasa visnotaļ gādāt, lai situācija šajā ziņā mainītos un lai atalgojums kopumā un konkrēti minimālā alga — neatkarīgi no tā, vai tā būtu noteikta tiesību aktos vai darba koplīgumā — dotu iespēju nodrošināt cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka darba ņēmēju nabadzība liecina par netaisnīgiem darba nosacījumiem, un prasa visnotaļ gādāt, lai situācija šajā ziņā mainītos un lai atalgojums kopumā un konkrēti minimālā alga — neatkarīgi no tā, vai tā būtu noteikta tiesību aktos vai darba koplīgumā — dotu iespēju nodrošināt cilvēka cienīgu dzīvi;

| 49. | prasa integrēt trūkumā dzīvojošos cilvēkus (darbā ar tiem būtu ļoti ieteicams izmantot integratīvas darba tirgus iniciatīvas) un aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot dialogu ar personām un organizācijām, kas pārstāv cilvēkus, kuri dzīvo nabadzībā, šo cilvēku sociālos tīklus un sociālos partnerus; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai trūcīgās personas, to pārstāvības organizācijas un organizācijas, kuras šīm personām sniedz pakalpojumus, kļūtu par galvenajām ieinteresētajām personām un saņemtu atbalstu un pienācīgus finanšu un cita veida resursus, kas tām dotu iespēju piedalīties politikas, pasākumu un rādītāju izstrādē, īstenošanā un uzraudzīšanā Eiropas, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, jo īpaši saistībā ar stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētajām valstu reformu programmām un atklāto koordinācijas metodi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā; turklāt uzsver, ka jācīnās pret darba devējiem, kuri atstumtas sabiedrības grupas nelikumīgi nodarbina par samaksu zem minimālā ienākuma līmeņa; |
| --- | --- |

49.

prasa integrēt trūkumā dzīvojošos cilvēkus (darbā ar tiem būtu ļoti ieteicams izmantot integratīvas darba tirgus iniciatīvas) un aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot dialogu ar personām un organizācijām, kas pārstāv cilvēkus, kuri dzīvo nabadzībā, šo cilvēku sociālos tīklus un sociālos partnerus; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai trūcīgās personas, to pārstāvības organizācijas un organizācijas, kuras šīm personām sniedz pakalpojumus, kļūtu par galvenajām ieinteresētajām personām un saņemtu atbalstu un pienācīgus finanšu un cita veida resursus, kas tām dotu iespēju piedalīties politikas, pasākumu un rādītāju izstrādē, īstenošanā un uzraudzīšanā Eiropas, valsts, reģionālajā un vietējā līmenī, jo īpaši saistībā ar stratēģijā “Eiropa 2020” paredzētajām valstu reformu programmām un atklāto koordinācijas metodi sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā; turklāt uzsver, ka jācīnās pret darba devējiem, kuri atstumtas sabiedrības grupas nelikumīgi nodarbina par samaksu zem minimālā ienākuma līmeņa;

| 50. | uzskata, ka ir jāatbalsta un plašāk jāīsteno nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas pasākumi, kas uzlabotu stāvokli, kādā atrodas lielākam nabadzības un atstumtības riskam pakļautie iedzīvotāji, piemēram, personas nepastāvīgās darba attiecībās, bezdarbnieki, vienvecāka ģimenes, vecāki cilvēki, kas dzīvo vieni, sievietes, mazaizsargāti bērni, etniskās minoritātes, slimi cilvēki vai cilvēki ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ir jāatbalsta un plašāk jāīsteno nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas pasākumi, kas uzlabotu stāvokli, kādā atrodas lielākam nabadzības un atstumtības riskam pakļautie iedzīvotāji, piemēram, personas nepastāvīgās darba attiecībās, bezdarbnieki, vienvecāka ģimenes, vecāki cilvēki, kas dzīvo vieni, sievietes, mazaizsargāti bērni, etniskās minoritātes, slimi cilvēki vai cilvēki ar īpašām vajadzībām;

| 51. | pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis nav ņēmušas vērā Padomes Ieteikumu 92/441/EEK, kurā atzītas “cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi”; |
| --- | --- |

51.

pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis nav ņēmušas vērā Padomes Ieteikumu 92/441/EEK, kurā atzītas “cilvēka pamattiesības uz pietiekamiem resursiem un sociālo palīdzību, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi”;

| 52. | uzstāj, ka sociālie partneri būtu pilnībā jāiesaista nabadzības apkarošanai paredzēto valsts rīcības plānu izstrādē un atskaites mērķu izvirzīšanā ikvienā pārvaldības līmenī; |
| --- | --- |

52.

uzstāj, ka sociālie partneri būtu pilnībā jāiesaista nabadzības apkarošanai paredzēto valsts rīcības plānu izstrādē un atskaites mērķu izvirzīšanā ikvienā pārvaldības līmenī;

| 53. | uzsver, ka jāplāno un ar sociālo partneru aktīvu līdzdalību jāīsteno tādi enerģiski nodarbinātības politikas pasākumi ģeogrāfiskā, nozares un uzņēmumu līmenī, lai darba tirgum labāk varētu piekļūt personas no nozarēm vai ģeogrāfiskajiem reģioniem ar īpaši augstu bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka jāplāno un ar sociālo partneru aktīvu līdzdalību jāīsteno tādi enerģiski nodarbinātības politikas pasākumi ģeogrāfiskā, nozares un uzņēmumu līmenī, lai darba tirgum labāk varētu piekļūt personas no nozarēm vai ģeogrāfiskajiem reģioniem ar īpaši augstu bezdarba līmeni;

| 54. | uzsver, ka īpaši jāpievēršas noteiktām iedzīvotāju grupām (imigranti, sievietes, bezdarbnieki pirmspensijas vecumā u. c.), lai uzlabotu šo iedzīvotāju prasmes, novērstu bezdarbu un stiprinātu sociālās integrācijas tīklu; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka īpaši jāpievēršas noteiktām iedzīvotāju grupām (imigranti, sievietes, bezdarbnieki pirmspensijas vecumā u. c.), lai uzlabotu šo iedzīvotāju prasmes, novērstu bezdarbu un stiprinātu sociālās integrācijas tīklu;

| 55. | aicina dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus jauniešu un vecāku iedzīvotāju integrācijai darba tirgū, jo šīs ir mazaizsargātas iedzīvotāju grupas, ko pašreizējās recesijas apstākļos smagi skar darbvietu trūkums; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis un Komisiju veikt pasākumus jauniešu un vecāku iedzīvotāju integrācijai darba tirgū, jo šīs ir mazaizsargātas iedzīvotāju grupas, ko pašreizējās recesijas apstākļos smagi skar darbvietu trūkums;

| 56. | uzsver, ka minimālā ienākuma shēmām jāsedz kurināmā izmaksas, lai trūcīgās mājsaimniecības, kuras skar energoresursu trūkums, spētu samaksāt enerģijas rēķinus; minimālais ienākums jārēķina, pamatojoties uz reālistiskiem aprēķiniem par mājokļa apsildes izmaksām atkarībā no mājsaimniecības konkrētajām vajadzībām, piemēram, ņemot vērā, vai tā nav ģimene ar bērniem, vecāki cilvēki vai invalīdi; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka minimālā ienākuma shēmām jāsedz kurināmā izmaksas, lai trūcīgās mājsaimniecības, kuras skar energoresursu trūkums, spētu samaksāt enerģijas rēķinus; minimālais ienākums jārēķina, pamatojoties uz reālistiskiem aprēķiniem par mājokļa apsildes izmaksām atkarībā no mājsaimniecības konkrētajām vajadzībām, piemēram, ņemot vērā, vai tā nav ģimene ar bērniem, vecāki cilvēki vai invalīdi;

| 57. | norāda, ka valsts minimālā ienākuma shēmas gan īsteno lielākā daļa no ES 27 dalībvalstīm, taču dažas tomēr to nedara; aicina dalībvalstis nodrošināt tādas garantētā minimālā ienākuma shēmas, kas novērstu nabadzību un veicinātu sociālo integrāciju, un apmainīties ar labāko praksi; atzīst, ka, ja tiek sniegta sociālā palīdzība, dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai iedzīvotāji saprastu, kādi pabalsti viņiem pienākas, un varētu tos saņemt; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka valsts minimālā ienākuma shēmas gan īsteno lielākā daļa no ES 27 dalībvalstīm, taču dažas tomēr to nedara; aicina dalībvalstis nodrošināt tādas garantētā minimālā ienākuma shēmas, kas novērstu nabadzību un veicinātu sociālo integrāciju, un apmainīties ar labāko praksi; atzīst, ka, ja tiek sniegta sociālā palīdzība, dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, lai iedzīvotāji saprastu, kādi pabalsti viņiem pienākas, un varētu tos saņemt;

| 58. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

58.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 245, 26.8.1992., 46. lpp.

(2)  OV L 245, 26.8.1992., 49. lpp.

(3)  Eiropas Savienības Padomes Paziņojums presei Nr. 16825/08 (Presse 358), 18. lpp.

(4)  OV L 298, 7.11.2008., 20. lpp.

(5)  OV C 305 E, 14.12.2006., 141. lpp.

(6)  OV C 9 E, 15.1.2010., 11. lpp.

(7)  OV C 212 E, 5.8.2010., 11 lpp.

(8)  OV C 212 E, 5.8.2010., 23. lpp.

(9)  OV C 259 E, 29.10.2009., 19. lpp.

(10)  Valsts nabadzības riska slieksnis ir definēts kā 60 % no mediānas ienākuma valstī, kas ir mazāks par vidējo ienākumu.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/19

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisFinanšu, ekonomikas un sociālā krīze — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums)

P7_TA(2010)0376

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (2009/2182(INI))

2012/C 70 E/03

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2009. gada 7. oktobrī saskaņā ar Reglamenta 184. pantu pieņemto lēmumu par Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveidi, kompetenci, sastāvu un pilnvaru laiku (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 7. oktobrī saskaņā ar Reglamenta 184. pantu pieņemto lēmumu par Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveidi, kompetenci, sastāvu un pilnvaru laiku (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas ziņojumu (A7–0267/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas ziņojumu (A7–0267/2010),

Cēloņi

| 1. | norāda, ka pašreizējās krīzes cēloņi ir daudzveidīgi un tās ietekme ir gan tūlītēja, gan arī izpaudīsies ilgākā laikposmā, un ka netika ņemti vērā vairāki brīdinājuma signāli un šīs krīzes mērogs, kā arī netika pietiekami novērtēta krīzes tiešā un netiešā ietekme; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka pašreizējās krīzes cēloņi ir daudzveidīgi un tās ietekme ir gan tūlītēja, gan arī izpaudīsies ilgākā laikposmā, un ka netika ņemti vērā vairāki brīdinājuma signāli un šīs krīzes mērogs, kā arī netika pietiekami novērtēta krīzes tiešā un netiešā ietekme;

| 2. | norāda, ka šīs krīzes, ko Amerikas Savienotajās Valstīs izraisīja augsta riska kredītu “burbulis”, aizmetņi ir seni; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka šīs krīzes, ko Amerikas Savienotajās Valstīs izraisīja augsta riska kredītu “burbulis”, aizmetņi ir seni;

| 3. | norāda, ka galvenie pašreizējo finanšu krīzi veicinošie faktori ir globālā nelīdzsvarotība, regulatīvā pārvaldība (regulēšana un uzraudzība) un monetārā politika, kā arī tādi finanšu sistēmai raksturīgi faktori kā finanšu produktu sarežģītība un nepārredzamība, īstermiņa atalgojuma sistēmas un nepiemēroti uzņēmējdarbības modeļi; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka galvenie pašreizējo finanšu krīzi veicinošie faktori ir globālā nelīdzsvarotība, regulatīvā pārvaldība (regulēšana un uzraudzība) un monetārā politika, kā arī tādi finanšu sistēmai raksturīgi faktori kā finanšu produktu sarežģītība un nepārredzamība, īstermiņa atalgojuma sistēmas un nepiemēroti uzņēmējdarbības modeļi;

| 4. | uzskata, ka dažos gadījumos krīzi pastiprināja arī interešu konfliktu, personisko interešu (vested interests) un gadījumu, kad uzņēmēji ir “pārāk labi savstarpēji pazīstami, lai runātu” (too close to talk), izplatīšanās finanšu nozarē; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka dažos gadījumos krīzi pastiprināja arī interešu konfliktu, personisko interešu (vested interests) un gadījumu, kad uzņēmēji ir “pārāk labi savstarpēji pazīstami, lai runātu” (too close to talk), izplatīšanās finanšu nozarē;

| 5. | norāda, ka ASV ekspansionistiskā monetārā politika lielas peļņas gūšanas meklējumos veicināja pārmērīga daudzuma likvīdu rašanos un uz patēriņa kredītu balstīta iekšēja pieprasījuma attīstību, kas savukārt veicināja mājsaimniecību iekļūšanu parādos, kā arī lielus valsts izdevumus, kurus finansēja ar lēti pieejama kapitāla palīdzību; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka ASV ekspansionistiskā monetārā politika lielas peļņas gūšanas meklējumos veicināja pārmērīga daudzuma likvīdu rašanos un uz patēriņa kredītu balstīta iekšēja pieprasījuma attīstību, kas savukārt veicināja mājsaimniecību iekļūšanu parādos, kā arī lielus valsts izdevumus, kurus finansēja ar lēti pieejama kapitāla palīdzību;

| 6. | norāda, ka finanšu tirgos tika konstatēta spekulatīva uzvedība, dažiem investoriem uzņemoties ļoti lielu risku, ko pastiprināja kredītreitinga aģentūru oligopols; norāda, ka jebkura tirgus ekonomika darbojas labāk, kad pastāv demokrātiskā ceļā apstiprināta un pārredzama atbilstīga daudzlīmeņu regulēšana, kā arī saprātīgi ētikas un morāles principi, kas veicina finanšu un ekonomikas sistēmu pareizu darbību un nekaitē reālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka finanšu tirgos tika konstatēta spekulatīva uzvedība, dažiem investoriem uzņemoties ļoti lielu risku, ko pastiprināja kredītreitinga aģentūru oligopols; norāda, ka jebkura tirgus ekonomika darbojas labāk, kad pastāv demokrātiskā ceļā apstiprināta un pārredzama atbilstīga daudzlīmeņu regulēšana, kā arī saprātīgi ētikas un morāles principi, kas veicina finanšu un ekonomikas sistēmu pareizu darbību un nekaitē reālajai ekonomikai;

| 7. | atzīmē, ka kompleksu ārpusbilances produktu (īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (SPV), kolaterālās parādsaistības (CDO), apmaiņas līgumus aizsardzības iegūšanai kredīta neatmaksāšanas gadījumā (CDS) u. c.) izplatīšanās un vērtspapirizācijas mehānismi, kas radušies neregulētas paralēlas banku sistēmas dēļ, ir palielinājuši, nevis samazinājuši sistēmiskos riskus; norāda, ka iestādes, kas koncentrējas uz noguldītājiem un MVU finansēšanu, ir apliecinājušas savu vērtību; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka kompleksu ārpusbilances produktu (īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (SPV), kolaterālās parādsaistības (CDO), apmaiņas līgumus aizsardzības iegūšanai kredīta neatmaksāšanas gadījumā (CDS) u. c.) izplatīšanās un vērtspapirizācijas mehānismi, kas radušies neregulētas paralēlas banku sistēmas dēļ, ir palielinājuši, nevis samazinājuši sistēmiskos riskus; norāda, ka iestādes, kas koncentrējas uz noguldītājiem un MVU finansēšanu, ir apliecinājušas savu vērtību;

| 8. | uzskata, ka krīzes pamatcēloņi ir iltspējīgāku ražošanas, izplatīšanas un patēriņa modeļu trūkums, neskatoties uz klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības samazināšanās un dabas resursu sarukšana; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka krīzes pamatcēloņi ir iltspējīgāku ražošanas, izplatīšanas un patēriņa modeļu trūkums, neskatoties uz klimata pārmaiņām, bioloģiskās daudzveidības samazināšanās un dabas resursu sarukšana;

| 9. | uzskata, ka pirmskrīzes laika ekonomikas un finanšu pārvaldības struktūras gan pasaules, gan Amerikas Savienoto Valstu, gan Eiropas Savienības līmenī nebija pietiekami saskaņotas un konsekventas makroprudenciālās un mikroprudenciālās uzraudzības nošķiršanā, pārāk lielu uzmanību pievērsa finanšu iestāžu augšupējai mikroprudenciālai uzraudzībai un makroekonomikas rādītāju uzraudzīšanai valsts līmenī, vienlaikus negādājot par sistēmiski plašu skatījumu uz finansiālām un makroekonomiskām norisēm, kuru dēļ būtu jāuzrauga finanšu iestāžu un valstu savstarpējā saistība; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka pirmskrīzes laika ekonomikas un finanšu pārvaldības struktūras gan pasaules, gan Amerikas Savienoto Valstu, gan Eiropas Savienības līmenī nebija pietiekami saskaņotas un konsekventas makroprudenciālās un mikroprudenciālās uzraudzības nošķiršanā, pārāk lielu uzmanību pievērsa finanšu iestāžu augšupējai mikroprudenciālai uzraudzībai un makroekonomikas rādītāju uzraudzīšanai valsts līmenī, vienlaikus negādājot par sistēmiski plašu skatījumu uz finansiālām un makroekonomiskām norisēm, kuru dēļ būtu jāuzrauga finanšu iestāžu un valstu savstarpējā saistība;

| 10. | norāda, ka globalizācija ir attīstījusies bez pasaules līmeņa pārvaldības struktūru paralēlas izveides vai attīstības, kam būtu jānotiek vienlaikus ar tirgu integrāciju, jo īpaši attiecībā uz globālo līdzsvarotību vai nelīdzsvarotību un finanšu tirgiem, un uzskata, ka G20 sanāksmju process ir solis pareizajā virzienā, tomēr norāda, ka G20 sanāksmēs ir rezultatīvi jāpauž ES nostāja; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka globalizācija ir attīstījusies bez pasaules līmeņa pārvaldības struktūru paralēlas izveides vai attīstības, kam būtu jānotiek vienlaikus ar tirgu integrāciju, jo īpaši attiecībā uz globālo līdzsvarotību vai nelīdzsvarotību un finanšu tirgiem, un uzskata, ka G20 sanāksmju process ir solis pareizajā virzienā, tomēr norāda, ka G20 sanāksmēs ir rezultatīvi jāpauž ES nostāja;

| 11. | norāda, ka Eiropas Savienība, kā noteikts ES līgumos, 1990. gada jūlijā atzina kapitāla brīvu kustību, kas veicināja ekonomisko attīstību; tomēr atzīmē, ka paralēli kapitāla brīvas kustības ieviešanai netika paredzēta ietaupījumu nodokļu harmonizēšana, attiecīgs pārrobežu regulējums vai Eiropas līmeņa uzraudzība; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka Eiropas Savienība, kā noteikts ES līgumos, 1990. gada jūlijā atzina kapitāla brīvu kustību, kas veicināja ekonomisko attīstību; tomēr atzīmē, ka paralēli kapitāla brīvas kustības ieviešanai netika paredzēta ietaupījumu nodokļu harmonizēšana, attiecīgs pārrobežu regulējums vai Eiropas līmeņa uzraudzība;

| 12. | nosoda to, ka pagātnē Stabilitātes un izaugsmes pakta principi netika vienmēr ievēroti, un norāda, ka eiro zonas valstu tautsaimniecību vidū ir radusies būtiska nelīdzsvarotība; |
| --- | --- |

12.

nosoda to, ka pagātnē Stabilitātes un izaugsmes pakta principi netika vienmēr ievēroti, un norāda, ka eiro zonas valstu tautsaimniecību vidū ir radusies būtiska nelīdzsvarotība;

| 13. | norāda, ka banku krīzes gadījumā nenotika ne pienācīga regulēšana, ne stingra uzraudzība un valdīja pilnīgs krīzes pārvaldības instrumentu trūkums, un šī situācija parādīja, cik daudz Eiropas Savienībai vēl ir darāms, lai izveidotu piemērotus mehānismus, lai risinātu ar iekšējo tirgu un integrētu finanšu sistēmu saistītās politikas problēmas; jo īpaši norāda, ka trūkst pārrobežu bankrota mehānisma; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka banku krīzes gadījumā nenotika ne pienācīga regulēšana, ne stingra uzraudzība un valdīja pilnīgs krīzes pārvaldības instrumentu trūkums, un šī situācija parādīja, cik daudz Eiropas Savienībai vēl ir darāms, lai izveidotu piemērotus mehānismus, lai risinātu ar iekšējo tirgu un integrētu finanšu sistēmu saistītās politikas problēmas; jo īpaši norāda, ka trūkst pārrobežu bankrota mehānisma;

Ietekme

| 14. | norāda, ka saskaņā ar ES Statistikas biroja datiem valsts budžeta deficīts Eiropas Savienībā ir palielinājies no 2,3 % 2008. gadā līdz 7,5 % 2010. gadā un euro zonā — attiecīgi no 2 % līdz 6,3 %, valsts parāds Eiropas Savienībā palielinājies no 61,6 % no IKP 2008. gadā līdz 79,6 % 2010. gadā, euro zonā — attiecīgi no 69,4 % līdz 84,7 %, divos gados likvidējot dažu dalībvalstu gandrīz divdesmit gadu centienus konsolidēt budžetu; pauž nožēlu par šo atpakaļslīdi, jo tā būtiski apgrūtinās bezdarba un demogrāfisko problēmu risināšanu; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka saskaņā ar ES Statistikas biroja datiem valsts budžeta deficīts Eiropas Savienībā ir palielinājies no 2,3 % 2008. gadā līdz 7,5 % 2010. gadā un euro zonā — attiecīgi no 2 % līdz 6,3 %, valsts parāds Eiropas Savienībā palielinājies no 61,6 % no IKP 2008. gadā līdz 79,6 % 2010. gadā, euro zonā — attiecīgi no 69,4 % līdz 84,7 %, divos gados likvidējot dažu dalībvalstu gandrīz divdesmit gadu centienus konsolidēt budžetu; pauž nožēlu par šo atpakaļslīdi, jo tā būtiski apgrūtinās bezdarba un demogrāfisko problēmu risināšanu;

| 15. | uzskata, ka Eiropas publisko finanšu stāvoklis bija slikts jau pirms krīzes; kopš 70-ajiem gadiem vairāku ES notikušu ekonomikas lejupslīžu ietekmē dalībvalstu valsts parāds pamazām palielinājās; atzīmē, ka atjaunošanas plānu izmaksas, nodokļu ienākumu kritums un augstie sociālās nodrošināšanas izdevumi ir palielinājuši valsts parādu un tā daļu no IKP visās dalībvalstīs, lai gan dažādā līmenī visā ES; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka Eiropas publisko finanšu stāvoklis bija slikts jau pirms krīzes; kopš 70-ajiem gadiem vairāku ES notikušu ekonomikas lejupslīžu ietekmē dalībvalstu valsts parāds pamazām palielinājās; atzīmē, ka atjaunošanas plānu izmaksas, nodokļu ienākumu kritums un augstie sociālās nodrošināšanas izdevumi ir palielinājuši valsts parādu un tā daļu no IKP visās dalībvalstīs, lai gan dažādā līmenī visā ES;

| 16. | uzskata, ka vēl nav pilnībā izpaudušās visas krīzes sekas un ka nevar izslēgt atkārotu krīzi, proti, lejupslīdes atkārtošanos, jo īpaši attiecībā uz bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka vēl nav pilnībā izpaudušās visas krīzes sekas un ka nevar izslēgt atkārotu krīzi, proti, lejupslīdes atkārtošanos, jo īpaši attiecībā uz bezdarba līmeni;

| 17. | norāda, ka krīze skāra nodarbinātību visā Eiropas Savienībā, lai gan nodarbinātības līmeņa kritums ES-27 valstīs bija tikai 1,9 %, un ka negatīvā ietekme uz nodarbinātību turpināsies, jo ekonomiskās situācijas ietekme uz darba tirgu parasti ir jūtama vēlāk; uzsver — Komisija aplēses liecina, ka ES bezdarba rādītājs 2010. gadā būs gandrīz 11 %, kas nopietni skars ES darbaspēku; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka krīze skāra nodarbinātību visā Eiropas Savienībā, lai gan nodarbinātības līmeņa kritums ES-27 valstīs bija tikai 1,9 %, un ka negatīvā ietekme uz nodarbinātību turpināsies, jo ekonomiskās situācijas ietekme uz darba tirgu parasti ir jūtama vēlāk; uzsver — Komisija aplēses liecina, ka ES bezdarba rādītājs 2010. gadā būs gandrīz 11 %, kas nopietni skars ES darbaspēku;

| 18. | norāda, ka sociālās krīzes sekas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgas, proti, lai gan bezdarba līmenis vidēji ir 10 %, dažās valstīs tas sasniedz 20 % un jauniešu vidū pat pārsniedz 40 %, kas liecina par to, cik ļoti dažās valstīs ir nepieciešami strukturāli uzlabojumi; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka sociālās krīzes sekas dažādās dalībvalstīs ir atšķirīgas, proti, lai gan bezdarba līmenis vidēji ir 10 %, dažās valstīs tas sasniedz 20 % un jauniešu vidū pat pārsniedz 40 %, kas liecina par to, cik ļoti dažās valstīs ir nepieciešami strukturāli uzlabojumi;

| 19. | uzskata — lai gan parāda samazināšanas politika ir svarīga, publisko finanšu ātra konsolidācija nedrīkst kaitēt sociālās aizsardzības un sabiedrisko pakalpojumu sistēmai, jo šo sistēmu automātiskā stabilizatora un krīzes amortizatora loma ir pamatoti ir atzīta; norāda, ka sociālās aizsardzības un sabiedrisko pakalpojumu efektivitātes veicināšana var vienlaikus uzlabot ekonomikas efektivitāti un pakalpojumu kvalitāti; atzīst, ka nespēja rast pareizo līdzsvaru var izraisīt lēnu izaugsmi ilgākā laikposmā un ar to saistītu ilgstošu bezdarbu, kas savukārt nenovēršami pasliktinās Eiropas konkurētspēju pasaules mērogā; |
| --- | --- |

19.

uzskata — lai gan parāda samazināšanas politika ir svarīga, publisko finanšu ātra konsolidācija nedrīkst kaitēt sociālās aizsardzības un sabiedrisko pakalpojumu sistēmai, jo šo sistēmu automātiskā stabilizatora un krīzes amortizatora loma ir pamatoti ir atzīta; norāda, ka sociālās aizsardzības un sabiedrisko pakalpojumu efektivitātes veicināšana var vienlaikus uzlabot ekonomikas efektivitāti un pakalpojumu kvalitāti; atzīst, ka nespēja rast pareizo līdzsvaru var izraisīt lēnu izaugsmi ilgākā laikposmā un ar to saistītu ilgstošu bezdarbu, kas savukārt nenovēršami pasliktinās Eiropas konkurētspēju pasaules mērogā;

| 20. | norāda, ka augsts bezdarba līmenis rada ne tikai sociālās izmaksas, bet arī palielinātas ekonomiskās izmaksas, jo bezdarbnieks sniedz vāju ieguldījumu valsts iekšējā pieprasījumā un mazākā apmērā maksā nodokļus un sociālās apdrošināšanas iemaksas; norāda, ka tas paaugstina slogu strādājošajiem augstāku nodokļu veidā un nākamajām paaudzēm — lielākas parāda nastas veidā; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka augsts bezdarba līmenis rada ne tikai sociālās izmaksas, bet arī palielinātas ekonomiskās izmaksas, jo bezdarbnieks sniedz vāju ieguldījumu valsts iekšējā pieprasījumā un mazākā apmērā maksā nodokļus un sociālās apdrošināšanas iemaksas; norāda, ka tas paaugstina slogu strādājošajiem augstāku nodokļu veidā un nākamajām paaudzēm — lielākas parāda nastas veidā;

| 21. | norāda, ka saskaņā ar 2007. gada — tātad pirmskrīzes — datiem, kas ir jaunākie pieejamie dati, Eiropas Savienībā ir 30 miljoni nabadzīgu strādājošo, ka saskaņā ar neseniem datiem zem nabadzības sliekšņa dzīvo 79 miljoni cilvēku un ka šis skaitlis kopš tā laika visticamāk ir palielinājies; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka saskaņā ar 2007. gada — tātad pirmskrīzes — datiem, kas ir jaunākie pieejamie dati, Eiropas Savienībā ir 30 miljoni nabadzīgu strādājošo, ka saskaņā ar neseniem datiem zem nabadzības sliekšņa dzīvo 79 miljoni cilvēku un ka šis skaitlis kopš tā laika visticamāk ir palielinājies;

| 22. | norāda, ka papildus bezdarba līmeņa paaugstināšanai šai krīzei ir daudzšķautņaina sociālā ietekme, jo īpaši darba apstākļu pasliktināšanās, pieaugošās grūtības daudziem cilvēkiem apmierināt pamatvajadzības un saņemt pamatpakalpojumus, bezpajumtnieku skaita palielināšanās, nonākšana pārāk lielos parādos un finansiālā atstumtība; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka papildus bezdarba līmeņa paaugstināšanai šai krīzei ir daudzšķautņaina sociālā ietekme, jo īpaši darba apstākļu pasliktināšanās, pieaugošās grūtības daudziem cilvēkiem apmierināt pamatvajadzības un saņemt pamatpakalpojumus, bezpajumtnieku skaita palielināšanās, nonākšana pārāk lielos parādos un finansiālā atstumtība;

| 23. | norāda, ka līdzīgi kā jebkura krīze pašreizējā krīze negatīvi skar izaugsmi un nodarbinātību, pirmām kārtām skarot vismazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas, tostarp jauniešus, bērnus un sievietes, kā arī mazākumtautību pārstāvjus un migrantus; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka līdzīgi kā jebkura krīze pašreizējā krīze negatīvi skar izaugsmi un nodarbinātību, pirmām kārtām skarot vismazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas, tostarp jauniešus, bērnus un sievietes, kā arī mazākumtautību pārstāvjus un migrantus;

| 24. | piekrīt paustajām bažām par regulatīvo, uzraudzības, grāmatvedības un nodokļu noteikumu procikliskajiem aspektiem, kas pastiprina tirgus ekonomikas darbībai raksturīgās svārstības; |
| --- | --- |

24.

piekrīt paustajām bažām par regulatīvo, uzraudzības, grāmatvedības un nodokļu noteikumu procikliskajiem aspektiem, kas pastiprina tirgus ekonomikas darbībai raksturīgās svārstības;

Reakcija

| 25. | norāda, ka valdību īstenotā banku nozares glābšana ir tikai daļa no izmaksām, ko sabiedrībai radījusi finanšu krīze, un ka ekonomikas lejupslīdes un valsts parāda palielināšanās izmaksas būs ievērojamas, krīzes radītajiem zaudējumiem pasaules mērogā sasniedzot apmēram USD 60 triljonus; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka valdību īstenotā banku nozares glābšana ir tikai daļa no izmaksām, ko sabiedrībai radījusi finanšu krīze, un ka ekonomikas lejupslīdes un valsts parāda palielināšanās izmaksas būs ievērojamas, krīzes radītajiem zaudējumiem pasaules mērogā sasniedzot apmēram USD 60 triljonus;

| 26. | norāda, ka krīze ir izraisījusi būtisku valsts atbalsta palielināšanos pēc pagaidu sistēmas pieņemšanas valsts atbalsta jomā, un pauž nožēlu par tās iespējamo kaitīgo ietekmi uz līdzvērtīgu konkurences nosacījumu nodrošināšanu Eiropā; aicina Komisiju uzņemties stingru vadību protekcionisma un konkurences izkropļojumu apkarošanā; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka krīze ir izraisījusi būtisku valsts atbalsta palielināšanos pēc pagaidu sistēmas pieņemšanas valsts atbalsta jomā, un pauž nožēlu par tās iespējamo kaitīgo ietekmi uz līdzvērtīgu konkurences nosacījumu nodrošināšanu Eiropā; aicina Komisiju uzņemties stingru vadību protekcionisma un konkurences izkropļojumu apkarošanā;

| 27. | pauž atbalstu Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu centrālo banku netradicionālajiem pasākumiem, ko tās pēdējo divu gadu laikā īstenojušas, lai glābtu tās dalībvalstu bankas, kuras saskārās ar bankrota risku vēl nebijuša toksisko aktīvu daudzuma dēļ; jo īpaši atzinīgi vērtē to, ka šo banku klientiem tika sniegtas garantijas par viņu noguldījumu drošību, tomēr uzsver, ka šie netradicionālie pasākumi ir pakāpeniski jāpārtrauc, lai banku nozarē nepieļautu negodīgu konkurenci; |
| --- | --- |

27.

pauž atbalstu Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu centrālo banku netradicionālajiem pasākumiem, ko tās pēdējo divu gadu laikā īstenojušas, lai glābtu tās dalībvalstu bankas, kuras saskārās ar bankrota risku vēl nebijuša toksisko aktīvu daudzuma dēļ; jo īpaši atzinīgi vērtē to, ka šo banku klientiem tika sniegtas garantijas par viņu noguldījumu drošību, tomēr uzsver, ka šie netradicionālie pasākumi ir pakāpeniski jāpārtrauc, lai banku nozarē nepieļautu negodīgu konkurenci;

| 28. | atgādina, ka Eiropas Savienība 2008. gada oktobrī pieņēma Eiropas ekonomikas atveseļošanās plānu par summu 1,6 % apmērā no tās IKP (salīdzinājumam Ķīnā attiecīgais rādītājs bija 5 % un ASV — 6,55 %); |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka Eiropas Savienība 2008. gada oktobrī pieņēma Eiropas ekonomikas atveseļošanās plānu par summu 1,6 % apmērā no tās IKP (salīdzinājumam Ķīnā attiecīgais rādītājs bija 5 % un ASV — 6,55 %);

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka Ekonomikas un finanšu padome 2010. gada 10. maija pieņēma stabilizācijas plānu EUR 750 miljardu apjomā, ar ko tika izveidots finanšu stabilitātes mehānisms, lai novērstu risku, ka valstis, kas aizņēmušās līdzekļus, nespēj pildīts savas saistības, par šī plāna juridisko pamatu daļēji izmantojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 122. pantu; norāda uz demokrātijas deficītu un pārskatatbildības trūkumu lēmumos par Padomes glābšanas pasākumu kopumu, kuri tika pieņemti, neapspriežoties ar Eiropas Parlamentu; prasa turpmāko krīzes pārvarēšanas priekšlikumu un lēmumu pieņemšanā Eiropas Parlamentu iesaistīt kā līdzvērtīgu likumdevēju; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka Ekonomikas un finanšu padome 2010. gada 10. maija pieņēma stabilizācijas plānu EUR 750 miljardu apjomā, ar ko tika izveidots finanšu stabilitātes mehānisms, lai novērstu risku, ka valstis, kas aizņēmušās līdzekļus, nespēj pildīts savas saistības, par šī plāna juridisko pamatu daļēji izmantojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 122. pantu; norāda uz demokrātijas deficītu un pārskatatbildības trūkumu lēmumos par Padomes glābšanas pasākumu kopumu, kuri tika pieņemti, neapspriežoties ar Eiropas Parlamentu; prasa turpmāko krīzes pārvarēšanas priekšlikumu un lēmumu pieņemšanā Eiropas Parlamentu iesaistīt kā līdzvērtīgu likumdevēju;

Dalībvalstu atveseļošanās plāni

| 30. | pauž nožēlu par dažādo dalībvalstu atveseļošanās plānu nepietiekamo koordināciju, jo ES līmeņa koordinācijas pastiprinošā un optimizējošā ietekme visdrīzāk būtu sniegusi labāku rezultātu nekā lielākoties valsts līmeņa plānošana, kas var būt savstarpēji pretrunīga; pieprasa turpmākajos atveseļošanās plānos un plaša mēroga ieguldījumos pastiprināt Eiropas dimensiju; |
| --- | --- |

30.

pauž nožēlu par dažādo dalībvalstu atveseļošanās plānu nepietiekamo koordināciju, jo ES līmeņa koordinācijas pastiprinošā un optimizējošā ietekme visdrīzāk būtu sniegusi labāku rezultātu nekā lielākoties valsts līmeņa plānošana, kas var būt savstarpēji pretrunīga; pieprasa turpmākajos atveseļošanās plānos un plaša mēroga ieguldījumos pastiprināt Eiropas dimensiju;

| 31. | prasa Komisijai sagatavot ļoti precīzu pārskatu par valstu banku glābšanas pasākumu kopumu efektivitāti, kā arī to valstu un Eiropas atveseļošanās plānu efektivitāti, par kuriem lēmums tika pieņemts 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā saistībā ar Savienības īstermiņa un ilgtermiņa mērķiem, tostarp visaptverošu analīzi par krīzes ietekmē pieņemto pārskatīto valsts atbalsta mehānismu ietekmi uz konkurenci un līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu Eiropas Savienībā, finanšu reformu un darba vietu radīšanu; |
| --- | --- |

31.

prasa Komisijai sagatavot ļoti precīzu pārskatu par valstu banku glābšanas pasākumu kopumu efektivitāti, kā arī to valstu un Eiropas atveseļošanās plānu efektivitāti, par kuriem lēmums tika pieņemts 2008. gada beigās un 2009. gada sākumā saistībā ar Savienības īstermiņa un ilgtermiņa mērķiem, tostarp visaptverošu analīzi par krīzes ietekmē pieņemto pārskatīto valsts atbalsta mehānismu ietekmi uz konkurenci un līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu Eiropas Savienībā, finanšu reformu un darba vietu radīšanu;

| 32. | norāda, ka atsevišķas dalībvalstis, jo īpaši tās, kuras no EK saņēma maksājumu bilances atbalstu, šobrīd nevar izstrādāt reālus atveseļošanās plānus, kuros būtu elementi, kas ļautu stimulēt izaugsmi un nodarbinātību, jo to iespējas līdz 2012. gadam aprobežojas ar valsts izdevumu samazināšanu, nodokļu paaugstināšanu un valsts bruto parāda samazināšanu; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka atsevišķas dalībvalstis, jo īpaši tās, kuras no EK saņēma maksājumu bilances atbalstu, šobrīd nevar izstrādāt reālus atveseļošanās plānus, kuros būtu elementi, kas ļautu stimulēt izaugsmi un nodarbinātību, jo to iespējas līdz 2012. gadam aprobežojas ar valsts izdevumu samazināšanu, nodokļu paaugstināšanu un valsts bruto parāda samazināšanu;

Nākotne — Eiropa ar pievienoto vērtību

| 33. | uzskata, ka Savienība nevar būt vienīgā integrētā zona, kurā enerģētiku, jo īpaši energoavotu sadalījumu, neuzskata par stratēģiski svarīgu jautājumu ne tās teritorijā, ne attiecībās ar partnervalstīm; uzskata, ka enerģētikas jomas darbības ir jāveic ES mērogā, pamatojoties uz ciešu sadarbību ar Komisiju, dalībvalstīm un attiecīgajiem nozares sektoriem, lai nodrošinātu tās dalībvalstu apgādi ar enerģiju, piemēram, naftu un gāzi, pa diversificētu cauruļvadu tīklu, jo īpaši apspriežot apgādes līgumus un organizējot uzglabāšanas iespējas, kā arī visās atbilstīgajās programmās, piemēram 7. pētniecības programmā 2007.–2013. gadam un tās turpinājumos, finansējot un koordinējot pētniecību un izstrādi saistībā ar jauniem enerģijas avotiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka Savienība nevar būt vienīgā integrētā zona, kurā enerģētiku, jo īpaši energoavotu sadalījumu, neuzskata par stratēģiski svarīgu jautājumu ne tās teritorijā, ne attiecībās ar partnervalstīm; uzskata, ka enerģētikas jomas darbības ir jāveic ES mērogā, pamatojoties uz ciešu sadarbību ar Komisiju, dalībvalstīm un attiecīgajiem nozares sektoriem, lai nodrošinātu tās dalībvalstu apgādi ar enerģiju, piemēram, naftu un gāzi, pa diversificētu cauruļvadu tīklu, jo īpaši apspriežot apgādes līgumus un organizējot uzglabāšanas iespējas, kā arī visās atbilstīgajās programmās, piemēram 7. pētniecības programmā 2007.–2013. gadam un tās turpinājumos, finansējot un koordinējot pētniecību un izstrādi saistībā ar jauniem enerģijas avotiem;

| 34. | ierosina Komisijai uzņemties pilnu atbildību par projektu vadīšanu un finansēšanu šādās jomās:






  — | jauni ieguldījumi pētniecībā un izstrādē un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā, energoefektivitātē, jo īpaši Eiropas ēku nozarē, kā arī resursu izmantošanas efektivitātē plašākā nozīmē; |
| --- | --- | --- |

34.

ierosina Komisijai uzņemties pilnu atbildību par projektu vadīšanu un finansēšanu šādās jomās:

—

jauni ieguldījumi pētniecībā un izstrādē un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanā, energoefektivitātē, jo īpaši Eiropas ēku nozarē, kā arī resursu izmantošanas efektivitātē plašākā nozīmē;

| — | Eiropas enerģētikas tīkla stiprināšana, savstarpēji savienojot dalībvalstu enerģētikas tīklus un patērētājiem piegādājot elektroenerģiju no lielām atjaunojamās enerģijas ražošanas centrālēm, kā arī jaunu enerģijas uzglabāšanas veidu un Eiropas augstsprieguma līdzstrāvas “supertīkla” ieviešana; |
| --- | --- |

—

Eiropas enerģētikas tīkla stiprināšana, savstarpēji savienojot dalībvalstu enerģētikas tīklus un patērētājiem piegādājot elektroenerģiju no lielām atjaunojamās enerģijas ražošanas centrālēm, kā arī jaunu enerģijas uzglabāšanas veidu un Eiropas augstsprieguma līdzstrāvas “supertīkla” ieviešana;

| — | ES kosmosa infrastruktūras attīstīšana radionavigācijas un zemes novērošanas jomā, lai tādējādi veicinātu jaunu ES pakalpojumu sniegšanu un inovatīvu lietojumu izstrādi, kā arī lai sekmētu ES tiesību aktu un politikas virzienu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

ES kosmosa infrastruktūras attīstīšana radionavigācijas un zemes novērošanas jomā, lai tādējādi veicinātu jaunu ES pakalpojumu sniegšanu un inovatīvu lietojumu izstrādi, kā arī lai sekmētu ES tiesību aktu un politikas virzienu īstenošanu;

| — | ātrgaitas vilcienu sabiedrisko pakalpojumu izveide, lai savienotu Eiropas Savienību no austrumiem līdz rietumiem un no ziemeļiem līdz dienvidiem un plāni, lai veicinātu ieguldījumus tās infrastruktūrā un sabiedrībai piederošā kritiskā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

—

ātrgaitas vilcienu sabiedrisko pakalpojumu izveide, lai savienotu Eiropas Savienību no austrumiem līdz rietumiem un no ziemeļiem līdz dienvidiem un plāni, lai veicinātu ieguldījumus tās infrastruktūrā un sabiedrībai piederošā kritiskā infrastruktūrā;

| — | ātras interneta piekļuves nodrošināšana visā Savienības teritorijā, ES digitālās programmas ātras īstenošanas nodrošināšana un uzticamas un brīvas piekļuves nodrošināšana visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

—

ātras interneta piekļuves nodrošināšana visā Savienības teritorijā, ES digitālās programmas ātras īstenošanas nodrošināšana un uzticamas un brīvas piekļuves nodrošināšana visiem iedzīvotājiem;

| — | ES vadošās lomas veidošana e-veselības jomā; |
| --- | --- |

—

ES vadošās lomas veidošana e-veselības jomā;

| — | elektrisko transportlīdzekļu pilnveidošana un kopēju standartu izveide; |
| --- | --- |

—

elektrisko transportlīdzekļu pilnveidošana un kopēju standartu izveide;

| 35. | uzskata — neskatoties uz vienošanos par šiem pārvaldības elementiem un ES darbību jomās, kurās tai ir dalīta kompetence un kompetence, lai papildinātu dalībvalstu darbības, Savienībai ir nepieciešami līdzekļi, galvenokārt finanšu līdzekļi, šādas stratēģijas īstenošanai; |
| --- | --- |

35.

uzskata — neskatoties uz vienošanos par šiem pārvaldības elementiem un ES darbību jomās, kurās tai ir dalīta kompetence un kompetence, lai papildinātu dalībvalstu darbības, Savienībai ir nepieciešami līdzekļi, galvenokārt finanšu līdzekļi, šādas stratēģijas īstenošanai;

Finanšu regulējums un uzraudzība

| 36. | atgādina, ka finanšu sistēmas galvenais mērķis ir nodrošināt instrumentus, kas ir piemēroti uzkrājumiem un šo uzkrājumu ieguldīšanai, lai atbalstītu reālo ekonomiku un veicinātu ekonomikas efektivitāti, uzņemoties daļu no uzņēmumu un mājsaimniecību riska, optimizētu pensiju ilgtermiņa finansēšu un radītu jaunas darba vietas, kā to dara, piemēram, reģionālās un vietējās privātklientu bankas; atzīmē, ka šī funkcija ir īpaši svarīga situācijā, kad ir vajadzīgi jauni izaugsmes veidi, kas prasa ievērojamus ieguldījumus tīrās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka finanšu sistēmas galvenais mērķis ir nodrošināt instrumentus, kas ir piemēroti uzkrājumiem un šo uzkrājumu ieguldīšanai, lai atbalstītu reālo ekonomiku un veicinātu ekonomikas efektivitāti, uzņemoties daļu no uzņēmumu un mājsaimniecību riska, optimizētu pensiju ilgtermiņa finansēšu un radītu jaunas darba vietas, kā to dara, piemēram, reģionālās un vietējās privātklientu bankas; atzīmē, ka šī funkcija ir īpaši svarīga situācijā, kad ir vajadzīgi jauni izaugsmes veidi, kas prasa ievērojamus ieguldījumus tīrās tehnoloģijās;

| 37. | uzsver, ka vienam no finanšu attīstības mērķiem vajadzētu būt arī taisnīguma nodrošināšanai, paplašinot piekļuvi kredītiem un apdrošināšanai tādām sabiedrības grupām, kurām tie iepriekš nebija pieejami, vienlaikus ievērojot pietiekamus drošības nosacījumus; uzsver, ka finanšu nozares regulējuma reforma ir jāveic, lai ne tikai nodrošinātu finanšu stabilitāti, bet arī ņemtu vērā ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka vienam no finanšu attīstības mērķiem vajadzētu būt arī taisnīguma nodrošināšanai, paplašinot piekļuvi kredītiem un apdrošināšanai tādām sabiedrības grupām, kurām tie iepriekš nebija pieejami, vienlaikus ievērojot pietiekamus drošības nosacījumus; uzsver, ka finanšu nozares regulējuma reforma ir jāveic, lai ne tikai nodrošinātu finanšu stabilitāti, bet arī ņemtu vērā ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| 38. | norāda, ka šī krīze iezīmē robežas pašregulēšanas sistēmai un pārmērīgai uzticībai finanšu tirgus dalībnieku un kredītreitinga aģentūru spējai vienmēr pareizi novērtēt un pienācīgi pārvaldīt riskus un nepieļaut morālo kaitējumu; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka šī krīze iezīmē robežas pašregulēšanas sistēmai un pārmērīgai uzticībai finanšu tirgus dalībnieku un kredītreitinga aģentūru spējai vienmēr pareizi novērtēt un pienācīgi pārvaldīt riskus un nepieļaut morālo kaitējumu;

| 39. | atzinīgi vērtē pašreizējos Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) priekšlikumus un šīs iestādes kā tādas lomu, taču, ņemot vērā, ka ES finanšu iestādēm kaitē pieeja “visiem noderīgs viens risinājums”, uzskata, ka regulējums jāierosina tad, kad ir veikts rūpīgs novērtējumu par tā ietekmi uz to, cik lielā mērā finanšu iestādes darbojas reālās ekonomikas un sabiedrības labā; piekrīt paustajām bažām par kapitāla prasību piemēroto līmeni un pārejas perioda laiku; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē pašreizējos Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) priekšlikumus un šīs iestādes kā tādas lomu, taču, ņemot vērā, ka ES finanšu iestādēm kaitē pieeja “visiem noderīgs viens risinājums”, uzskata, ka regulējums jāierosina tad, kad ir veikts rūpīgs novērtējumu par tā ietekmi uz to, cik lielā mērā finanšu iestādes darbojas reālās ekonomikas un sabiedrības labā; piekrīt paustajām bažām par kapitāla prasību piemēroto līmeni un pārejas perioda laiku;

| 40. | norāda — lai atgūtu uzticību, gan uzņēmumu, gan dalībvalstu finanšu pārskatiem ir jābūt pārredzamiem; tādēļ aicina Komisiju izpētīt ārpusbilances darījumu, nefinansēto saistību un īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību (SPV/SPE) arvien plašāku izmantošanu un apsvērt iespēju šo izmantošanu ierobežot vai pieprasīt obligāti deklarēt publicēšanai paredzētajos pārskatos; |
| --- | --- |

40.

norāda — lai atgūtu uzticību, gan uzņēmumu, gan dalībvalstu finanšu pārskatiem ir jābūt pārredzamiem; tādēļ aicina Komisiju izpētīt ārpusbilances darījumu, nefinansēto saistību un īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību (SPV/SPE) arvien plašāku izmantošanu un apsvērt iespēju šo izmantošanu ierobežot vai pieprasīt obligāti deklarēt publicēšanai paredzētajos pārskatos;

| 41. | norāda, ka šī krīze ir padarījusi acīmredzamu lielu uzraudzības sistēmas trūkumu; pieprasa ar stingru vienošanos G20 līmenī un Eiropas Savienībā līdz minimumam samazināt regulējuma arbitrāžas iespējas pasaulē un, kad vien iespējams, tās likvidēt, finanšu pakalpojumiem piemērojot vienādus noteikumus; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka šī krīze ir padarījusi acīmredzamu lielu uzraudzības sistēmas trūkumu; pieprasa ar stingru vienošanos G20 līmenī un Eiropas Savienībā līdz minimumam samazināt regulējuma arbitrāžas iespējas pasaulē un, kad vien iespējams, tās likvidēt, finanšu pakalpojumiem piemērojot vienādus noteikumus;

| 42. | uzskata, ka ir jānovērš regulējuma trūkumi, kas ārvalstu finanšu pakalpojumu sniedzēju meitasuzņēmumiem ļāva neregulēti īstenot apjomīgu uzņēmējdarbību ES; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka ir jānovērš regulējuma trūkumi, kas ārvalstu finanšu pakalpojumu sniedzēju meitasuzņēmumiem ļāva neregulēti īstenot apjomīgu uzņēmējdarbību ES;

| 43. | norāda, ka patlaban starptautiskais regulējums krīzes pārvarēšanai finanšu nozarē nav pietiekams; aicina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par ES regulējumu finanšu nozares krīzes pārrobežu pārvaldībai, ņemot vērā starptautisko struktūru, piemēram, G20 un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF), ierosmes panākt visā pasaulē vienādus darbības nosacījumus; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka patlaban starptautiskais regulējums krīzes pārvarēšanai finanšu nozarē nav pietiekams; aicina Komisiju nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem par ES regulējumu finanšu nozares krīzes pārrobežu pārvaldībai, ņemot vērā starptautisko struktūru, piemēram, G20 un Starptautiskā Valūtas fonda (SVF), ierosmes panākt visā pasaulē vienādus darbības nosacījumus;

| 44. | norāda, ka standarti, jo īpaši ja tiek izmantota patiesā vērtība, cikliski ietekmē lēmumu pieņemšanu, jo īpaši finanšu iestādēs, kuras ir pārāk paļāvušās uz tiem; norāda, ka šis trūkums ir novērojams arī dažos regulatīvajos, uzraudzības un nodokļu noteikumos; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka standarti, jo īpaši ja tiek izmantota patiesā vērtība, cikliski ietekmē lēmumu pieņemšanu, jo īpaši finanšu iestādēs, kuras ir pārāk paļāvušās uz tiem; norāda, ka šis trūkums ir novērojams arī dažos regulatīvajos, uzraudzības un nodokļu noteikumos;

| 45. | apzinās specifiskās problēmas, kas saistītas ar to, ka ārvalstu uzņēmumi lielu daļu banku un apdrošināšanas darbību koncentrē jaunajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

45.

apzinās specifiskās problēmas, kas saistītas ar to, ka ārvalstu uzņēmumi lielu daļu banku un apdrošināšanas darbību koncentrē jaunajās dalībvalstīs;

| 46. | norāda, ka ir jālīdzsvaro vajadzība īstenot pasākumus, lai saglabātu finanšu stabilitāti, un vajadzība saglabāt banku spēju kreditēt ekonomiku; ir svarīgi, lai banku sistēma būtu spējīga īstenot savus pamatuzdevumus gan parastos apstākļos, gan krīzes situācijās; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka ir jālīdzsvaro vajadzība īstenot pasākumus, lai saglabātu finanšu stabilitāti, un vajadzība saglabāt banku spēju kreditēt ekonomiku; ir svarīgi, lai banku sistēma būtu spējīga īstenot savus pamatuzdevumus gan parastos apstākļos, gan krīzes situācijās;

| 47. | norāda, ka finanšu iestāžu lielums un attiecīgi to bilances radīja priekšstatu “pārāk lielas, lai bankrotētu”; tādēļ aicina Komisiju pieprasīt, lai bankas izstrādātu “testamentus” — detalizētu regulētas likvidēšanas kārtību krīzes gadījumā; |
| --- | --- |

47.

norāda, ka finanšu iestāžu lielums un attiecīgi to bilances radīja priekšstatu “pārāk lielas, lai bankrotētu”; tādēļ aicina Komisiju pieprasīt, lai bankas izstrādātu “testamentus” — detalizētu regulētas likvidēšanas kārtību krīzes gadījumā;

| 48. | atzinīgi vērtē Eiropas Centrālās bankas (ECB) spēcīgo nozīmi Eiropas Sistēmisko risku kolēģijā (ESRK), jo tā ļauj ECB sniegt būtisku ieguldījumu Eiropas Savienības finanšu stabilitātē; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Eiropas Centrālās bankas (ECB) spēcīgo nozīmi Eiropas Sistēmisko risku kolēģijā (ESRK), jo tā ļauj ECB sniegt būtisku ieguldījumu Eiropas Savienības finanšu stabilitātē;

| 49. | uzsver vajadzību ieviest jaunus statistikas datu standartus finanšu nozarē, tādējādi palielinot Eiropas Komisijas riska kontroles un uzraudzības spēju; |
| --- | --- |

49.

uzsver vajadzību ieviest jaunus statistikas datu standartus finanšu nozarē, tādējādi palielinot Eiropas Komisijas riska kontroles un uzraudzības spēju;

| 50. | vēlas sekmēt finanšu inovāciju, ar nosacījumu, ka tās rezultātā tiek izstrādāti pārredzami instrumenti lietderīgu tehnoloģisko jauninājumu, ilgtermiņa ieguldījumu, pensiju fondu, nodarbinātības un ekoloģiskas ekonomikas finansēšanai; sagaida, ka ES īstenos turpmākas darbības inovatīvās finansēšanas jomā, lai piesaistītu ilgtermiņa uzkrājumus nolūkā veicināt ilgtspējīgus un stratēģiskus ilgtermiņa ieguldījumus un paplašināt piekļuvi finanšu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

50.

vēlas sekmēt finanšu inovāciju, ar nosacījumu, ka tās rezultātā tiek izstrādāti pārredzami instrumenti lietderīgu tehnoloģisko jauninājumu, ilgtermiņa ieguldījumu, pensiju fondu, nodarbinātības un ekoloģiskas ekonomikas finansēšanai; sagaida, ka ES īstenos turpmākas darbības inovatīvās finansēšanas jomā, lai piesaistītu ilgtermiņa uzkrājumus nolūkā veicināt ilgtspējīgus un stratēģiskus ilgtermiņa ieguldījumus un paplašināt piekļuvi finanšu pakalpojumiem;

| 51. | atkārtoti uzsver, ka ārkārtīgi svarīga ir tāda pārraudzības un regulējuma sistēma, kura nodrošina, ka neviens finanšu darījums vai instruments nepaliek ārpus grāmatvedības uzskaites; uzstāj, ka uz riska ieguldījumu fondiem jāattiecina tādi paši noteikumi, kā uz jebkuru citu ieguldījumu fondu; uzsver, ka pārraudzībai un regulējumam īpaši jāattiecas uz spekulatīviem darījumiem finanšu tirgos, lai ierobežotu un kontrolētu pret valstīm, valūtām un tautsaimniecībām vērstās spekulācijas; |
| --- | --- |

51.

atkārtoti uzsver, ka ārkārtīgi svarīga ir tāda pārraudzības un regulējuma sistēma, kura nodrošina, ka neviens finanšu darījums vai instruments nepaliek ārpus grāmatvedības uzskaites; uzstāj, ka uz riska ieguldījumu fondiem jāattiecina tādi paši noteikumi, kā uz jebkuru citu ieguldījumu fondu; uzsver, ka pārraudzībai un regulējumam īpaši jāattiecas uz spekulatīviem darījumiem finanšu tirgos, lai ierobežotu un kontrolētu pret valstīm, valūtām un tautsaimniecībām vērstās spekulācijas;

| 52. | uzskata, ka pārāk liberāla finanšu iestāžu pārvaldība ir veicinājusi krīzi un pārvaldība ir jāuzlabo, lai nodrošinātu, ka riska pārvaldības komitejas ir darbotiesspējīgas un efektīvas, valdes locekļi pietiekami labi pārzina iestādes produktus un vadība un direktori bez izpildpilnvarām uzņemas atbildību par ieguldītāju un darbinieku interešu saskaņošanu atalgojuma politikas jomā; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka pārāk liberāla finanšu iestāžu pārvaldība ir veicinājusi krīzi un pārvaldība ir jāuzlabo, lai nodrošinātu, ka riska pārvaldības komitejas ir darbotiesspējīgas un efektīvas, valdes locekļi pietiekami labi pārzina iestādes produktus un vadība un direktori bez izpildpilnvarām uzņemas atbildību par ieguldītāju un darbinieku interešu saskaņošanu atalgojuma politikas jomā;

| 53. | norāda uz vērtību un ētikas principu trūkumu dažu finanšu tirgu un iestāžu dalībnieku darbībā; uzsver, ka finanšu tirgiem un iestādēm korporatīvās sociālās atbildības kontekstā jāņem vērā visu iesaistīto personu — klientu, akcionāru un darbinieku — intereses; |
| --- | --- |

53.

norāda uz vērtību un ētikas principu trūkumu dažu finanšu tirgu un iestāžu dalībnieku darbībā; uzsver, ka finanšu tirgiem un iestādēm korporatīvās sociālās atbildības kontekstā jāņem vērā visu iesaistīto personu — klientu, akcionāru un darbinieku — intereses;

| 54. | uzskata, ka ir jāizmanto pietiekami plašs kritēriju kopums, lai šķirotu finanšu iestādes, jo īpaši Eiropas Savienībā atrodošās, pēc tā, vai tām ir sistēmisks risks; uzskata, ka šie kritēriji liek uzdot jautājumu par to, cik daudzas šādas iestādes darbojas dalībvalstīs un cik lielas tās ir, un, kas ir vissvarīgāk, pārliecināties par attiecīgās iestādes spēju radīt traucējumus iekšējā tirgus darbībā, jo īpaši tāpēc, ka šī krīze pierādīja, ka iestādes lielums ir tikai viens no faktoriem, kas rada sistēmisko risku; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka ir jāizmanto pietiekami plašs kritēriju kopums, lai šķirotu finanšu iestādes, jo īpaši Eiropas Savienībā atrodošās, pēc tā, vai tām ir sistēmisks risks; uzskata, ka šie kritēriji liek uzdot jautājumu par to, cik daudzas šādas iestādes darbojas dalībvalstīs un cik lielas tās ir, un, kas ir vissvarīgāk, pārliecināties par attiecīgās iestādes spēju radīt traucējumus iekšējā tirgus darbībā, jo īpaši tāpēc, ka šī krīze pierādīja, ka iestādes lielums ir tikai viens no faktoriem, kas rada sistēmisko risku;

| 55. | uzskata, ka ir būtiski, lai ES, izstrādājot jaunus noteikumus, ņemtu vērā nepieciešamību saglabāt un paplašināt finanšu nozares strukturālo daudzveidību, un uzskata, ka Eiropas ekonomikai ir vajadzīgs stabils reģionālo un vietējo banku, piemēram, krājbanku un kooperatīvo banku, tīkls, vienlaikus atzīstot, ka dažādām bankām ir atšķirīga specializācija un pamatkompetence; norāda, ka daudzveidība ir pierādījusi savu vērtību finanšu krīzes novēršanā un veicinājusi stabilitāti, un ka vienveidība var izraisīt sistēmisko nestabilitāti; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka ir būtiski, lai ES, izstrādājot jaunus noteikumus, ņemtu vērā nepieciešamību saglabāt un paplašināt finanšu nozares strukturālo daudzveidību, un uzskata, ka Eiropas ekonomikai ir vajadzīgs stabils reģionālo un vietējo banku, piemēram, krājbanku un kooperatīvo banku, tīkls, vienlaikus atzīstot, ka dažādām bankām ir atšķirīga specializācija un pamatkompetence; norāda, ka daudzveidība ir pierādījusi savu vērtību finanšu krīzes novēršanā un veicinājusi stabilitāti, un ka vienveidība var izraisīt sistēmisko nestabilitāti;

| 56. | aicina atjaunot tāda tradicionālā bankas pārvaldītāja lomu, kurš pietiekami pārzina aizņēmēju īpatnības, kredītvēsturi un uzņēmējdarbības plānu, lai uzņemtos pārdomātu risku, pamatojoties uz personīgām zināšanām un ievērojot ES tiesību aktus, piemēram, direktīvu par finanšu instrumentu tirgiem (MIFID) un direktīvu par patēriņa kredītu, kuras paredz informācijas sniegšanu patērētājiem un patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

56.

aicina atjaunot tāda tradicionālā bankas pārvaldītāja lomu, kurš pietiekami pārzina aizņēmēju īpatnības, kredītvēsturi un uzņēmējdarbības plānu, lai uzņemtos pārdomātu risku, pamatojoties uz personīgām zināšanām un ievērojot ES tiesību aktus, piemēram, direktīvu par finanšu instrumentu tirgiem (MIFID) un direktīvu par patēriņa kredītu, kuras paredz informācijas sniegšanu patērētājiem un patērētāju aizsardzību;

| 57. | uzsver, ka nolūkā atjaunot un atbrīvot kredītplūsmu uzņēmumiem un privātpersonām ir svarīgi rast ilgtermiņa risinājumus problēmām, ko rada mājsaimniecību un uzņēmumu privātā parāda milzīgais apjoms; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka nolūkā atjaunot un atbrīvot kredītplūsmu uzņēmumiem un privātpersonām ir svarīgi rast ilgtermiņa risinājumus problēmām, ko rada mājsaimniecību un uzņēmumu privātā parāda milzīgais apjoms;

| 58. | prasa nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībās starp dalībvalstīm un to attiecībās ar vadošajām finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

58.

prasa nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībās starp dalībvalstīm un to attiecībās ar vadošajām finanšu iestādēm;

| 59. | atzinīgi vērtē Komisijas 2010. gada 2. jūnija priekšlikumu un uzskata, ka kredītreitinga aģentūru uzņēmējdarbības modelis var radīt interešu konfliktu, jo šīs aģentūras tiek izmantotas, lai novērtētu tām maksājošo uzņēmumu finansiālo noturību, un ka šo aģentūru modelis neļauj izvērtēt pieņemto lēmumu makroekonomiskos aspektus; atzīst, ka kredītreitinga aģentūras veicināja krīzes rašanos, jo tām, lielā mērā konkurences trūkuma dēļ, bija radīti kaitīgi stimuli; ierosina izpētīt tādas sistēmas uzticamību, kurā ieguldītāji un noguldītāji maksātu par piekļuvi informācijai, kas tiem vajadzīga; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē Komisijas 2010. gada 2. jūnija priekšlikumu un uzskata, ka kredītreitinga aģentūru uzņēmējdarbības modelis var radīt interešu konfliktu, jo šīs aģentūras tiek izmantotas, lai novērtētu tām maksājošo uzņēmumu finansiālo noturību, un ka šo aģentūru modelis neļauj izvērtēt pieņemto lēmumu makroekonomiskos aspektus; atzīst, ka kredītreitinga aģentūras veicināja krīzes rašanos, jo tām, lielā mērā konkurences trūkuma dēļ, bija radīti kaitīgi stimuli; ierosina izpētīt tādas sistēmas uzticamību, kurā ieguldītāji un noguldītāji maksātu par piekļuvi informācijai, kas tiem vajadzīga;

| 60. | prasa Komisijai veikt priekšizpēti un ietekmes novērtējumu par publiskas un neatkarīgas Eiropas Kredītreitinga aģentūras izveidošanu un uzskata, ka valsts parāda reitinga noteikšanā aktīvs ieguldījums būtu jāsniedz neatkarīgām struktūrām, proti, revīzijas palātām; uzskata, ka šādas izmaiņas radītu lielāku standartu daudzveidību, kas būtu vēlama; uzskata, ka pastiprināta konkurence reitingu tirgū varētu uzlabot reitingu kvalitāti; |
| --- | --- |

60.

prasa Komisijai veikt priekšizpēti un ietekmes novērtējumu par publiskas un neatkarīgas Eiropas Kredītreitinga aģentūras izveidošanu un uzskata, ka valsts parāda reitinga noteikšanā aktīvs ieguldījums būtu jāsniedz neatkarīgām struktūrām, proti, revīzijas palātām; uzskata, ka šādas izmaiņas radītu lielāku standartu daudzveidību, kas būtu vēlama; uzskata, ka pastiprināta konkurence reitingu tirgū varētu uzlabot reitingu kvalitāti;

| 61. | aicina Komisiju izpētīt priekšlikumus par akcionāru balsstiesībām saistībā ar uzlabotu akcionāru identitātes un stratēģijas pārredzamību un atbalstu ilgtermiņa ieguldījumiem; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju izpētīt priekšlikumus par akcionāru balsstiesībām saistībā ar uzlabotu akcionāru identitātes un stratēģijas pārredzamību un atbalstu ilgtermiņa ieguldījumiem;

ES pārvaldība

| 62. | uzskata, ka ekonomikas un sociālo krīžu laikā Eiropas iedzīvotāji sagaida, lai Eiropas lēmumu pieņemšanas procesa pamatā būtu pārskatatbildības, pienākuma un solidaritātes principi; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka ekonomikas un sociālo krīžu laikā Eiropas iedzīvotāji sagaida, lai Eiropas lēmumu pieņemšanas procesa pamatā būtu pārskatatbildības, pienākuma un solidaritātes principi;

| 63. | norāda, ka jau vairākus desmitus gadu pirms šīs krīzes daudzās Eiropas valstīs bija zems ekonomikas izaugsmes līmenis un augsts bezdarba līmenis, jo dažās dalībvalstīs nebija pietiekamas veiktspējas ekonomikas reformēšanai, lai tā balstītos uz zināšanām, un konkurētspējas atjaunošanai starptautiskajos tirgos, kā arī tajās bija zems iekšzemes pieprasījuma rādītājs; norāda, ka Eiropai nepieciešami pārredzamāki un efektīvāki finanšu tirgi un augstāka ekonomikas izaugsme, kura spētu nodrošināt kvalitatīvu nodarbinātību un sociālo integrāciju; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka jau vairākus desmitus gadu pirms šīs krīzes daudzās Eiropas valstīs bija zems ekonomikas izaugsmes līmenis un augsts bezdarba līmenis, jo dažās dalībvalstīs nebija pietiekamas veiktspējas ekonomikas reformēšanai, lai tā balstītos uz zināšanām, un konkurētspējas atjaunošanai starptautiskajos tirgos, kā arī tajās bija zems iekšzemes pieprasījuma rādītājs; norāda, ka Eiropai nepieciešami pārredzamāki un efektīvāki finanšu tirgi un augstāka ekonomikas izaugsme, kura spētu nodrošināt kvalitatīvu nodarbinātību un sociālo integrāciju;

| 64. | norāda, ka Eiropas Savienībai ir lielākas problēmas izkļūt no krīzes nekā citiem pasaules reģioniem, lielākoties tādēļ, ka tās politiskā reakcija uz krīzi ir neatbilstoša, pārāk pieticīga un novēlota, un tādēļ, ka tai ir strukturāli vāja pārvaldības veiktspēja, un norāda, ka tādējādi krīze var būtiski un ilgstoši vājināt tās ekonomisko un līdz ar to arī politisko stāvokli pasaulē, ko varbūt būs iespējams atgūt tikai ilgākā laikposmā un vienīgi tad, ja ES būs spējīga apsvērt “Eiropas dzīvesveida” koncepcijas ilgtspējību, neatsakoties no tās pamatvērtībām; |
| --- | --- |

64.

norāda, ka Eiropas Savienībai ir lielākas problēmas izkļūt no krīzes nekā citiem pasaules reģioniem, lielākoties tādēļ, ka tās politiskā reakcija uz krīzi ir neatbilstoša, pārāk pieticīga un novēlota, un tādēļ, ka tai ir strukturāli vāja pārvaldības veiktspēja, un norāda, ka tādējādi krīze var būtiski un ilgstoši vājināt tās ekonomisko un līdz ar to arī politisko stāvokli pasaulē, ko varbūt būs iespējams atgūt tikai ilgākā laikposmā un vienīgi tad, ja ES būs spējīga apsvērt “Eiropas dzīvesveida” koncepcijas ilgtspējību, neatsakoties no tās pamatvērtībām;

| 65. | uzskata, ka Savienībai politikas veidošanā būs jāpanāk lielāka konsekvence, lai risinātu problēmu, ar ko tai nākas saskarties; tādēļ uzskata par būtisku atsevišķu valstu īstenotās politikas saskaņotību; uzskata, ka šajā gadījumā noteicoša būs ES iestāžu rīcība; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka Savienībai politikas veidošanā būs jāpanāk lielāka konsekvence, lai risinātu problēmu, ar ko tai nākas saskarties; tādēļ uzskata par būtisku atsevišķu valstu īstenotās politikas saskaņotību; uzskata, ka šajā gadījumā noteicoša būs ES iestāžu rīcība;

| 66. | norāda arī, ka Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldības struktūras ir nepilnīgas un tādējādi šī sadrumstalotība kaitē Savienības spējai ietekmēt diskusijas par svarīgākajiem makroekonomikas nelīdzsvarotības jautājumiem, it īpaši sarunās ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnu; |
| --- | --- |

66.

norāda arī, ka Eiropas Savienības ekonomikas pārvaldības struktūras ir nepilnīgas un tādējādi šī sadrumstalotība kaitē Savienības spējai ietekmēt diskusijas par svarīgākajiem makroekonomikas nelīdzsvarotības jautājumiem, it īpaši sarunās ar Amerikas Savienotajām Valstīm un Ķīnu;

| 67. | uzskata, ka šī krīze ir parādījusi pēdējo gadu ekonomikas politikas tendenci, kuras rezultātā daudzās valstīs gan euro zonā, gan ārpus tās valsts parāds ir sasniedzis satraucoši augstu līmeni; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka šī krīze ir parādījusi pēdējo gadu ekonomikas politikas tendenci, kuras rezultātā daudzās valstīs gan euro zonā, gan ārpus tās valsts parāds ir sasniedzis satraucoši augstu līmeni;

| 68. | norāda, ka stabilitātei un izaugsmei būtiska ir valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus vidējā termiņā un ilgtermiņā stiprināt vadību euro zonā ar mērķi novērst pašreizējās krīzes atkārtošanos, un piekrīt viedoklim, ka Stabilitātes un izaugsmes paktam ir nepieciešams efektīvāks stimulu un sankciju mehānisms; |
| --- | --- |

68.

norāda, ka stabilitātei un izaugsmei būtiska ir valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāte; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus vidējā termiņā un ilgtermiņā stiprināt vadību euro zonā ar mērķi novērst pašreizējās krīzes atkārtošanos, un piekrīt viedoklim, ka Stabilitātes un izaugsmes paktam ir nepieciešams efektīvāks stimulu un sankciju mehānisms;

| 69. | uzsver — lai atjaunotu stabilus izaugsmes rādītājus un sasniegtu ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības un sociālās kohēzijas mērķi, prioritāra nozīme jāpiešķir ilgstošas un nozīmīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības un konkurētspējas atšķirību izlīdzināšanai; atzinīgi vērtē to, ka Komisija to atzinusi par nepieciešamu paziņojumā par ekonomikas politikas koordinēšanu; |
| --- | --- |

69.

uzsver — lai atjaunotu stabilus izaugsmes rādītājus un sasniegtu ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības un sociālās kohēzijas mērķi, prioritāra nozīme jāpiešķir ilgstošas un nozīmīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības un konkurētspējas atšķirību izlīdzināšanai; atzinīgi vērtē to, ka Komisija to atzinusi par nepieciešamu paziņojumā par ekonomikas politikas koordinēšanu;

| 70. | norāda, ka šī krīze izgaismoja strukturālos trūkumus atsevišķās dalībvalstīs un ka dažu dalībvalstu grūtības tirgos finansēt savu parādu var būt saistītas ar sliktu pārvaldību un, kā ziņojis SVF, ar to, ka starptautiskie finanšu tirgi raida viltus trauksmes signālus; |
| --- | --- |

70.

norāda, ka šī krīze izgaismoja strukturālos trūkumus atsevišķās dalībvalstīs un ka dažu dalībvalstu grūtības tirgos finansēt savu parādu var būt saistītas ar sliktu pārvaldību un, kā ziņojis SVF, ar to, ka starptautiskie finanšu tirgi raida viltus trauksmes signālus;

| 71. | uzskata, ka finanšu krīze Grieķijā un citās euro zonas valstīs ir nopietna visas euro zonas problēma un liecina par euro zonas nepietiekamo spēju cīnīties pret pasaules finanšu nozares radīto domino efektu; |
| --- | --- |

71.

uzskata, ka finanšu krīze Grieķijā un citās euro zonas valstīs ir nopietna visas euro zonas problēma un liecina par euro zonas nepietiekamo spēju cīnīties pret pasaules finanšu nozares radīto domino efektu;

| 72. | uzskata, ka jebkuram attīstības modelim, kas pamatojas uz vispārējo vēlmi vēlreiz nenonākt tādā pašā situācijā, ir jāapvieno ilgtspējība un solidaritāte; ierosina, ka Savienības turpmākajai stratēģijai ir jābūt ilgtspējīgai attiecībā uz finanšu tirgiem, ekonomiku, publiskajiem izdevumiem, ekonomisko un sociālo dinamiku, klimatu un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka jebkuram attīstības modelim, kas pamatojas uz vispārējo vēlmi vēlreiz nenonākt tādā pašā situācijā, ir jāapvieno ilgtspējība un solidaritāte; ierosina, ka Savienības turpmākajai stratēģijai ir jābūt ilgtspējīgai attiecībā uz finanšu tirgiem, ekonomiku, publiskajiem izdevumiem, ekonomisko un sociālo dinamiku, klimatu un vides aizsardzību;

| 73. | atbalsta finanšu pārvedumu nodokļa ieviešanu, ieņēmumi no kura veicinās tirgus darbību, samazinot spekulācijas, un palīdzēs finansēt vispasaules publiskos ieguvumus un samazinās publiskos deficītus; uzskata, ka šādam nodoklim būtu jābūt cik vien iespējams plašam, vai, ja tas nav iespējams, finanšu pārvedumu nodoklis vispirms būtu jāievieš ES līmenī; aicina Komisiju īsā laikā veikt piemērotības pētījumu, ņemot vērā globālo situāciju un nākt klajā ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem; |
| --- | --- |

73.

atbalsta finanšu pārvedumu nodokļa ieviešanu, ieņēmumi no kura veicinās tirgus darbību, samazinot spekulācijas, un palīdzēs finansēt vispasaules publiskos ieguvumus un samazinās publiskos deficītus; uzskata, ka šādam nodoklim būtu jābūt cik vien iespējams plašam, vai, ja tas nav iespējams, finanšu pārvedumu nodoklis vispirms būtu jāievieš ES līmenī; aicina Komisiju īsā laikā veikt piemērotības pētījumu, ņemot vērā globālo situāciju un nākt klajā ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem;

| 74. | uzskata — lai izvairītos no strukturālu “pēcgrūdienu” riska, galvenajam politikas izvēles kritērijam vajadzētu būt krīzes pārvarēšanas stratēģijas orientēšanai uz ilgtermiņa ilgtspējīgu izaugsmi; no šī viedokļa raugoties, būtisks ir fiskālo plānu saturs; politikas izvēle ir jāizdara saskaņā ar vidēja un ilga termiņa stratēģijām, un valsts ieguldījumi jāveic mērķtiecīgi un par prioritāti jāuzskata uzmanības koncentrēšana uz jauninājumiem, pētniecību, izglītību, energoefektivitāti un jaunām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

74.

uzskata — lai izvairītos no strukturālu “pēcgrūdienu” riska, galvenajam politikas izvēles kritērijam vajadzētu būt krīzes pārvarēšanas stratēģijas orientēšanai uz ilgtermiņa ilgtspējīgu izaugsmi; no šī viedokļa raugoties, būtisks ir fiskālo plānu saturs; politikas izvēle ir jāizdara saskaņā ar vidēja un ilga termiņa stratēģijām, un valsts ieguldījumi jāveic mērķtiecīgi un par prioritāti jāuzskata uzmanības koncentrēšana uz jauninājumiem, pētniecību, izglītību, energoefektivitāti un jaunām tehnoloģijām;

| 75. | atgādina, ka lielākie Savienības panākumi tikuši sasniegti, izstrādājot konkrētus projektus un īstenojot svarīgus politikas virzienus, tādus kā iekšējais tirgus, kopējā tirdzniecības politika, euro, strukturālo reformu uzsākšana un Erasmus programma, kuru īstenošanā Komisijai ir svarīga loma; |
| --- | --- |

75.

atgādina, ka lielākie Savienības panākumi tikuši sasniegti, izstrādājot konkrētus projektus un īstenojot svarīgus politikas virzienus, tādus kā iekšējais tirgus, kopējā tirdzniecības politika, euro, strukturālo reformu uzsākšana un Erasmus programma, kuru īstenošanā Komisijai ir svarīga loma;

| 76. | uzskata, ka paaudžu solidaritāte nozīmē to, ka ne jaunie, ne vecāka gadagājuma pilsoņi netiek pārmērīgi apgrūtināti ar iepriekšējo paaudžu parādsaistībām; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka paaudžu solidaritāte nozīmē to, ka ne jaunie, ne vecāka gadagājuma pilsoņi netiek pārmērīgi apgrūtināti ar iepriekšējo paaudžu parādsaistībām;

| 77. | norāda, ka finanšu sistēmas sabrukums jaunā gaismā ir parādījis demogrāfisko problēmu un pensiju finansēšanas problēmu; uzskata, ka pensiju finansēšanu nedrīkst pilnībā atstāt valsts sektora ziņā un ka ir jāizveido trīspusīgas sistēmas, iekļaujot valsts, profesionālās un privātās pensiju shēmas un garantijas nodrošinot ar īpaša regulējuma un uzraudzības palīdzību, tādējādi aizsargājot ieguldītājus; uzskata arī, ka pensiju jomā būs jāveic Eiropas mēroga reforma, lai starp paaudzēm veicinātu finansēšanas solidaritāti; uzskata, ka paredzamā dzīves ilguma palielināšanās rada jaunas transversālas un neparedzētas problēmas saistībā ar sabiedrības organizēšanu; |
| --- | --- |

77.

norāda, ka finanšu sistēmas sabrukums jaunā gaismā ir parādījis demogrāfisko problēmu un pensiju finansēšanas problēmu; uzskata, ka pensiju finansēšanu nedrīkst pilnībā atstāt valsts sektora ziņā un ka ir jāizveido trīspusīgas sistēmas, iekļaujot valsts, profesionālās un privātās pensiju shēmas un garantijas nodrošinot ar īpaša regulējuma un uzraudzības palīdzību, tādējādi aizsargājot ieguldītājus; uzskata arī, ka pensiju jomā būs jāveic Eiropas mēroga reforma, lai starp paaudzēm veicinātu finansēšanas solidaritāti; uzskata, ka paredzamā dzīves ilguma palielināšanās rada jaunas transversālas un neparedzētas problēmas saistībā ar sabiedrības organizēšanu;

| 78. | uzskata, ka Eiropai ir vajadzīga vienotāka, efektīvāka un mazāk birokrātiska Savienība, nevis tikai lielāka koordinācija; uzskata, ka Komisijai, kurai ir pienākums noteikt un aizstāvēt Eiropas vispārējās intereses, prioritārā kārtībā un atbilstoši tās iniciatīvas tiesībām jāapņemas Savienības vārdā rīkoties jomās, kurās tai ir dalīta kompetence vai kompetence koordinēt dalībvalstu darbības, vienlaikus īstenojot kopīgos politikas virzienus un nodrošinot to izpildi, kā arī ierobežojot tās tirgus vai valsts dalībnieku darbības, kuras varētu apdraudēt iekšējo tirgu; uzskata, ka Komisijai ir ļoti svarīgi par juridisko pamatu izmantot regulas, nevis direktīvas, lai veicinātu noteikumu vienotu pieņemšanu visā ES un nepieļautu novirzes; |
| --- | --- |

78.

uzskata, ka Eiropai ir vajadzīga vienotāka, efektīvāka un mazāk birokrātiska Savienība, nevis tikai lielāka koordinācija; uzskata, ka Komisijai, kurai ir pienākums noteikt un aizstāvēt Eiropas vispārējās intereses, prioritārā kārtībā un atbilstoši tās iniciatīvas tiesībām jāapņemas Savienības vārdā rīkoties jomās, kurās tai ir dalīta kompetence vai kompetence koordinēt dalībvalstu darbības, vienlaikus īstenojot kopīgos politikas virzienus un nodrošinot to izpildi, kā arī ierobežojot tās tirgus vai valsts dalībnieku darbības, kuras varētu apdraudēt iekšējo tirgu; uzskata, ka Komisijai ir ļoti svarīgi par juridisko pamatu izmantot regulas, nevis direktīvas, lai veicinātu noteikumu vienotu pieņemšanu visā ES un nepieļautu novirzes;

| 79. | aicina Komisiju vajadzības gadījumā organizēt nozaru pārstāvju apspriedes, lai visi tirgus dalībnieki varētu strādāt kopā un tādējādi sekmēt patiesas Eiropas rūpniecības politikas atjaunošanu, jauninājumus un darba vietu radīšanu; atgādina, ka šajā uzdevumā ir jāatceras par saistībām klimata pārmaiņu jomā un atsevišķu ekoloģisko tehnoloģiju potenciālu; uzskata, ka ES budžets ir jāizmanto lietderīgāk, lai tas tiešām pastiprinātu visus dalībvalstu centienus pētniecības un izstrādes, jauninājumu, kā arī jaunu uzņēmumu un darba vietu izveides jomā; turklāt aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus par to, kā pastiprināt saikni starp uzņēmējdarbības un pētniecības jomām un veicināt klasterus, un šādai stratēģijai paredzēt atbilstīgu finansējumu; uzsver, ka jebkurā tirgū galvenais attīstības dzinējspēks ir brīva un godīga konkurence, kad jaunpienācēji var viegli iekļūt atvērtā tirgū, kur nepastāv privilēģijas, kas rada tirgus traucējumus; |
| --- | --- |

79.

aicina Komisiju vajadzības gadījumā organizēt nozaru pārstāvju apspriedes, lai visi tirgus dalībnieki varētu strādāt kopā un tādējādi sekmēt patiesas Eiropas rūpniecības politikas atjaunošanu, jauninājumus un darba vietu radīšanu; atgādina, ka šajā uzdevumā ir jāatceras par saistībām klimata pārmaiņu jomā un atsevišķu ekoloģisko tehnoloģiju potenciālu; uzskata, ka ES budžets ir jāizmanto lietderīgāk, lai tas tiešām pastiprinātu visus dalībvalstu centienus pētniecības un izstrādes, jauninājumu, kā arī jaunu uzņēmumu un darba vietu izveides jomā; turklāt aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus par to, kā pastiprināt saikni starp uzņēmējdarbības un pētniecības jomām un veicināt klasterus, un šādai stratēģijai paredzēt atbilstīgu finansējumu; uzsver, ka jebkurā tirgū galvenais attīstības dzinējspēks ir brīva un godīga konkurence, kad jaunpienācēji var viegli iekļūt atvērtā tirgū, kur nepastāv privilēģijas, kas rada tirgus traucējumus;

| 80. | aicina Komisiju pilnībā izmantot pamatnolīguma burtu un garu attiecībā uz īpašajām partnerattiecībām ar Eiropas Parlamentu, lai noteiktu Eiropas darba kārtības prioritātes visu pilsoņu interesēs; prasa aktivizēt dialogu ar dalībvalstu parlamentiem, jo īpaši budžeta un finanšu jautājumos; aicina nepieļaut nekādus mēģinājumus izveidot atsevišķas starpvalstu iestādes, kas no lemšanas procesa izslēgtu dažas valstis un visu dalībvalstu viedokļiem piešķirtu nevienlīdzīgu nozīmi; |
| --- | --- |

80.

aicina Komisiju pilnībā izmantot pamatnolīguma burtu un garu attiecībā uz īpašajām partnerattiecībām ar Eiropas Parlamentu, lai noteiktu Eiropas darba kārtības prioritātes visu pilsoņu interesēs; prasa aktivizēt dialogu ar dalībvalstu parlamentiem, jo īpaši budžeta un finanšu jautājumos; aicina nepieļaut nekādus mēģinājumus izveidot atsevišķas starpvalstu iestādes, kas no lemšanas procesa izslēgtu dažas valstis un visu dalībvalstu viedokļiem piešķirtu nevienlīdzīgu nozīmi;

| 81. | uzskata, ka efektīva ekonomikas pārvaldība nozīmē uzticēt Komisijai pienācīgu un spēcīgāku vadības pienākumu, dodot tai iespēju izmantot gan līdzšinējos instrumentus, gan jaunus instrumentus, kas paredzēti Lisabonas līgumā, piemēram, tā 121., 122., 136., 172., 173. un 194. pantā, ar ko Komisijai ir uzdots koordinēt reformu plānus un pasākumus, kā arī izveidot kopēju stratēģiju; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka efektīva ekonomikas pārvaldība nozīmē uzticēt Komisijai pienācīgu un spēcīgāku vadības pienākumu, dodot tai iespēju izmantot gan līdzšinējos instrumentus, gan jaunus instrumentus, kas paredzēti Lisabonas līgumā, piemēram, tā 121., 122., 136., 172., 173. un 194. pantā, ar ko Komisijai ir uzdots koordinēt reformu plānus un pasākumus, kā arī izveidot kopēju stratēģiju;

| 82. | uzskata, ka vienlaikus ar ekonomisko pārvaldību jāpastiprina Eiropas pārvaldības demokrātiskā leģitimitāte, kas jāpanāk, procesā ciešāk un laicīgāk iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus; |
| --- | --- |

82.

uzskata, ka vienlaikus ar ekonomisko pārvaldību jāpastiprina Eiropas pārvaldības demokrātiskā leģitimitāte, kas jāpanāk, procesā ciešāk un laicīgāk iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus;

| 83. | ierosina atbildību par ekonomikas un monetārajiem jautājumiem Komisijā piešķirt vienam no priekšsēdētāja vietniekiem; ierosina šai personai uzticēt uzdevumu nodrošināt, ka ES ekonomiskā darbība ir konsekventa, kā arī uzraudzīt, kā Komisija pilda savus pienākumus ekonomikas, monetārajā un finanšu tirgus jomā, un koordinēt citus Savienības ekonomiskās darbības aspektus; ierosina arī, lai šī persona piedalītos Eiropadomes darbā, vadītu Ekonomikas un finanšu padomi un Eirogrupu, kā arī pārstāvētu ES atbilstošās starptautiskās struktūrās; |
| --- | --- |

83.

ierosina atbildību par ekonomikas un monetārajiem jautājumiem Komisijā piešķirt vienam no priekšsēdētāja vietniekiem; ierosina šai personai uzticēt uzdevumu nodrošināt, ka ES ekonomiskā darbība ir konsekventa, kā arī uzraudzīt, kā Komisija pilda savus pienākumus ekonomikas, monetārajā un finanšu tirgus jomā, un koordinēt citus Savienības ekonomiskās darbības aspektus; ierosina arī, lai šī persona piedalītos Eiropadomes darbā, vadītu Ekonomikas un finanšu padomi un Eirogrupu, kā arī pārstāvētu ES atbilstošās starptautiskās struktūrās;

| 84. | uzskata — ņemot vērā budžeta grūtības, ar kurām pašlaik saskaras dalībvalstis, un vajadzību pēc ievērojamiem ieguldījumiem, ir nepieciešami jauni finansēšanas modeļi, iekļaujot gan valsts, gan privātā sektora līdzekļus, lai līdz 2020. gadam sasniegt Savienības stratēģiskos mērķus; |
| --- | --- |

84.

uzskata — ņemot vērā budžeta grūtības, ar kurām pašlaik saskaras dalībvalstis, un vajadzību pēc ievērojamiem ieguldījumiem, ir nepieciešami jauni finansēšanas modeļi, iekļaujot gan valsts, gan privātā sektora līdzekļus, lai līdz 2020. gadam sasniegt Savienības stratēģiskos mērķus;

| 85. | mudina dalībvalstis un Komisiju paātrināt nosacījumu izstrādi, kas ļautu publiskajam un privātajam sektoram cieši sadarboties, tostarp publiskā un privātā sektora partnerību veidā, lai risinātu jautājumu par ilgtermiņa ieguldījumiem dalībvalstu un Eiropas līmenī, tādējādi nodrošinot ilgtspējīgu, visaptverošu un konkurētspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

85.

mudina dalībvalstis un Komisiju paātrināt nosacījumu izstrādi, kas ļautu publiskajam un privātajam sektoram cieši sadarboties, tostarp publiskā un privātā sektora partnerību veidā, lai risinātu jautājumu par ilgtermiņa ieguldījumiem dalībvalstu un Eiropas līmenī, tādējādi nodrošinot ilgtspējīgu, visaptverošu un konkurētspējīgu izaugsmi;

Ekonomikas un monetārā savienība

| 86. | apstiprina uzticību euro; atzīst kopējas valūtas stratēģisko funkciju un vērtību; uzsver, ka euro ir tā zonā ienesis pārredzamību un ekonomiskas priekšrocības; uzskata, ka pirmām kārtām euro jābūt Eiropas ekonomikas stabilitātes balstam; |
| --- | --- |

86.

apstiprina uzticību euro; atzīst kopējas valūtas stratēģisko funkciju un vērtību; uzsver, ka euro ir tā zonā ienesis pārredzamību un ekonomiskas priekšrocības; uzskata, ka pirmām kārtām euro jābūt Eiropas ekonomikas stabilitātes balstam;

| 87. | norāda, ka ECB monetārās politikas galvenais mērķis ir saglabāt cenu stabilitāti; norāda, ka reālu cenu stabilitāti var panākt tikai tad, ja pienācīgi risina jautājumu par inflācijas cēloņiem; atgādina, ka arī LESD 127. pants nosaka, ka ECB uzdevums ir atbalstīt Savienības vispārējās ekonomikas politikas virzienus; uzskata, ka dalībvalstīm euro zonā un dalībvalstīm, kam ir īpašs statuss, ir svarīgi korekti pildīt savas saistības un neradīt šaubas par kopējiem cenu stabilitātes, ECB neatkarības, budžeta disciplīnas un izaugsmes, nodarbinātības un konkurētspējas veicināšanas mērķiem; |
| --- | --- |

87.

norāda, ka ECB monetārās politikas galvenais mērķis ir saglabāt cenu stabilitāti; norāda, ka reālu cenu stabilitāti var panākt tikai tad, ja pienācīgi risina jautājumu par inflācijas cēloņiem; atgādina, ka arī LESD 127. pants nosaka, ka ECB uzdevums ir atbalstīt Savienības vispārējās ekonomikas politikas virzienus; uzskata, ka dalībvalstīm euro zonā un dalībvalstīm, kam ir īpašs statuss, ir svarīgi korekti pildīt savas saistības un neradīt šaubas par kopējiem cenu stabilitātes, ECB neatkarības, budžeta disciplīnas un izaugsmes, nodarbinātības un konkurētspējas veicināšanas mērķiem;

| 88. | atzinīgi vērtē ECB centienus kontrolēt inflāciju, tomēr aicina ECB pievērst lielāku uzmanību aktīvu inflācijas ierobežošanai; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē ECB centienus kontrolēt inflāciju, tomēr aicina ECB pievērst lielāku uzmanību aktīvu inflācijas ierobežošanai;

| 89. | norāda, ka monetārai savienībai vajadzīga stingra ekonomikas politikas saskaņošana, lai nodrošinātu noturību pret ekonomikas lejupslīdi; pauž nožēlu, ka Ekonomikas un monetārajā savienībā līdz šim galvenokārt akcentēta monetārā savienība; |
| --- | --- |

89.

norāda, ka monetārai savienībai vajadzīga stingra ekonomikas politikas saskaņošana, lai nodrošinātu noturību pret ekonomikas lejupslīdi; pauž nožēlu, ka Ekonomikas un monetārajā savienībā līdz šim galvenokārt akcentēta monetārā savienība;

| 90. | piekrīt SVF, ka krīzes pārvarēšana nav alternatīva koriģējošai rīcībai politikas jomā un pamatreformām, kas vajadzīgas, lai nostiprinātu Eiropas Monetārās savienības pamatus; |
| --- | --- |

90.

piekrīt SVF, ka krīzes pārvarēšana nav alternatīva koriģējošai rīcībai politikas jomā un pamatreformām, kas vajadzīgas, lai nostiprinātu Eiropas Monetārās savienības pamatus;

| 91. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt euro zonas elastīgumu, pabeidzot tās institucionālās struktūras izveidi, kas pamatotos gan uz vajadzīgo darbību stimuliem, gan uz sankcijām; |
| --- | --- |

91.

uzsver, ka ir svarīgi palielināt euro zonas elastīgumu, pabeidzot tās institucionālās struktūras izveidi, kas pamatotos gan uz vajadzīgo darbību stimuliem, gan uz sankcijām;

| 92. | uzsver, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts ir vienīgais spēkā esošais instruments, ar kuru var nodrošināt reglamentējošos pamatnoteikumus ES makroekonomiskās politikas nostādnēm un publiskajām finansēm; |
| --- | --- |

92.

uzsver, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts ir vienīgais spēkā esošais instruments, ar kuru var nodrošināt reglamentējošos pamatnoteikumus ES makroekonomiskās politikas nostādnēm un publiskajām finansēm;

| 93. | norāda, ka pārskatā par euro pirmajiem desmit gadiem redzams, ka, pārejot uz euro bija vērojams palielinājums arī euro zonas valstu konkurētspējas atšķirībās, tādējādi pastiprinot tā ietekmi uz ekonomiski vājajām valstīm un euro zonas tirdzniecības bilancē izraisot būtisku nelīdzsvarotību; tomēr norāda, ka euro visai Savienībai ir devis būtiskas priekšrocības, piemēram, relatīvu ekonomikas stabilitāti, cenu stabilitāti un zemu inflācijas līmeni; |
| --- | --- |

93.

norāda, ka pārskatā par euro pirmajiem desmit gadiem redzams, ka, pārejot uz euro bija vērojams palielinājums arī euro zonas valstu konkurētspējas atšķirībās, tādējādi pastiprinot tā ietekmi uz ekonomiski vājajām valstīm un euro zonas tirdzniecības bilancē izraisot būtisku nelīdzsvarotību; tomēr norāda, ka euro visai Savienībai ir devis būtiskas priekšrocības, piemēram, relatīvu ekonomikas stabilitāti, cenu stabilitāti un zemu inflācijas līmeni;

| 94. | uzsver, ka daudzām valstīm ir jāsaved kārtībā nodokļu sistēma un būtiski jāsamazina budžeta deficīts un valsts parāda apjoms; piekrīt Padomei, ka visās dalībvalstīs ir jānodrošina fiskālā ilgtspējība un jāpalielina ekonomikas izaugsme, un tādēļ piekrīt, ka ir jādefinē un atbilstoši jāīsteno fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu plāni; |
| --- | --- |

94.

uzsver, ka daudzām valstīm ir jāsaved kārtībā nodokļu sistēma un būtiski jāsamazina budžeta deficīts un valsts parāda apjoms; piekrīt Padomei, ka visās dalībvalstīs ir jānodrošina fiskālā ilgtspējība un jāpalielina ekonomikas izaugsme, un tādēļ piekrīt, ka ir jādefinē un atbilstoši jāīsteno fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu plāni;

| 95. | atzīmē, ka tādējādi var tikt pieņemtas finanšu konsolidācijas stratēģijas, kuras ievērojami ierobežos valdību spēju rīkoties; vienlaikus brīdina, ka šī stingrā budžeta politika nedrīkst novest pie tādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt ekonomikas atveseļošanos, darba vietu radīšanu un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

95.

atzīmē, ka tādējādi var tikt pieņemtas finanšu konsolidācijas stratēģijas, kuras ievērojami ierobežos valdību spēju rīkoties; vienlaikus brīdina, ka šī stingrā budžeta politika nedrīkst novest pie tādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt ekonomikas atveseļošanos, darba vietu radīšanu un sociālo kohēziju;

| 96. | uzskata, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts ir svarīgs rīks, lai izdarītu spiedienu uz publisko finanšu ilgtspējību, kas rada ekonomisko atbildību euro zonā; atzīst, ka šā panta darbību kavējusi slikta īstenošana un ka tas nav bijis pietiekami efektīvs līdzeklis, lai pēc iespējas uzlabotu ekonomikas politiku katrā no dalībvalstīm un visā euro zonā kopumā; uzskata, ka šis ekonomikas politikas instruments nebija paredzēts izmantošanai ilgtspējīgā koriģējošā procesā, ar kuru kompensētu pašreizējo nelīdzsvarotību un īstenotu pārvaldību krīzes vai ļoti vājas izaugsmes laikā; uzskata, ka papildus līdzšinējo noteikumu piemērošanai dalībvalstīm jāīsteno tāda iekšpolitika, kas veicinātu izaugsmi, inovācijas, konkurētspēju un kvalitatīva mērķa sasniegšanu — publiskā sektora deficīts nedrīkst pārsniegt noteiktus kritērijus; |
| --- | --- |

96.

uzskata, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts ir svarīgs rīks, lai izdarītu spiedienu uz publisko finanšu ilgtspējību, kas rada ekonomisko atbildību euro zonā; atzīst, ka šā panta darbību kavējusi slikta īstenošana un ka tas nav bijis pietiekami efektīvs līdzeklis, lai pēc iespējas uzlabotu ekonomikas politiku katrā no dalībvalstīm un visā euro zonā kopumā; uzskata, ka šis ekonomikas politikas instruments nebija paredzēts izmantošanai ilgtspējīgā koriģējošā procesā, ar kuru kompensētu pašreizējo nelīdzsvarotību un īstenotu pārvaldību krīzes vai ļoti vājas izaugsmes laikā; uzskata, ka papildus līdzšinējo noteikumu piemērošanai dalībvalstīm jāīsteno tāda iekšpolitika, kas veicinātu izaugsmi, inovācijas, konkurētspēju un kvalitatīva mērķa sasniegšanu — publiskā sektora deficīts nedrīkst pārsniegt noteiktus kritērijus;

| 97. | uzskata, ka Stabilitātes un izaugsmes paktā netiek ņemta vērā cita nelīdzsvarotība, piemēram, privātpersonu parādsaistības un norēķinu konta nelīdzsvarotība, kas arī ietekmē monetāro savienību; |
| --- | --- |

97.

uzskata, ka Stabilitātes un izaugsmes paktā netiek ņemta vērā cita nelīdzsvarotība, piemēram, privātpersonu parādsaistības un norēķinu konta nelīdzsvarotība, kas arī ietekmē monetāro savienību;

| 98. | konstatē, ka pat tad, kad bija kļuvis skaidrs, ka dažos gadījumos dalībvalstu sniegtie statistikas dati nebija pietiekami precīzi, pagājušajā sasaukumā, pārskatot direktīvu par Eiropas Kopienu Statistikas biroju, Padome pretojās Eiropas Parlamenta atbalstītajam priekšlikumam pilnvarot Eiropas Kopienu Statistikas biroju veikt revīziju, pamatojoties uz uzskaites dokumentāciju un veicot pārbaudi uz vietas; |
| --- | --- |

98.

konstatē, ka pat tad, kad bija kļuvis skaidrs, ka dažos gadījumos dalībvalstu sniegtie statistikas dati nebija pietiekami precīzi, pagājušajā sasaukumā, pārskatot direktīvu par Eiropas Kopienu Statistikas biroju, Padome pretojās Eiropas Parlamenta atbalstītajam priekšlikumam pilnvarot Eiropas Kopienu Statistikas biroju veikt revīziju, pamatojoties uz uzskaites dokumentāciju un veicot pārbaudi uz vietas;

| 99. | uzskata, ka Māstrihtas līguma izstrādātāji cerēja uz euro zonas dalībvalstu konkurētspējas konverģenci un neparedzēja tik lielas atšķirības, kuru rezultātā palielinājās novirzes, jo, satraucoties par dažu dalībvalstu maksātnespēju, tika palielinātas to riska prēmijas; |
| --- | --- |

99.

uzskata, ka Māstrihtas līguma izstrādātāji cerēja uz euro zonas dalībvalstu konkurētspējas konverģenci un neparedzēja tik lielas atšķirības, kuru rezultātā palielinājās novirzes, jo, satraucoties par dažu dalībvalstu maksātnespēju, tika palielinātas to riska prēmijas;

| 100. | norāda, ka pēdējos mēnešos ir izdarīti vairāki pagaidu izņēmumi attiecībā uz ES valsts atbalsta noteikumu piemērošanu — pateicoties tiem, dalībvalstīm bija iespēja ierobežot krīzes ietekmi; norāda, ka izaugsmes fāzē, kurai tuvojamies, ir vajadzīgi stabili pamatnoteikumi, tādēļ ir pakāpeniski jāatgriežas pie ierastās valsts atbalsta kārtības, tā nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropā; |
| --- | --- |

100.

norāda, ka pēdējos mēnešos ir izdarīti vairāki pagaidu izņēmumi attiecībā uz ES valsts atbalsta noteikumu piemērošanu — pateicoties tiem, dalībvalstīm bija iespēja ierobežot krīzes ietekmi; norāda, ka izaugsmes fāzē, kurai tuvojamies, ir vajadzīgi stabili pamatnoteikumi, tādēļ ir pakāpeniski jāatgriežas pie ierastās valsts atbalsta kārtības, tā nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropā;

| 101. | mudina padarīt stingrākus Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, jo īpaši attiecībā uz preventīvajiem pasākumiem, kuros patlaban ietekmīgākais instruments, lai piespiestu dalībvalstis ievērot Padomes ieteikumus, ir savstarpēja spiediena izdarīšana; prasa Komisijai veikt stingrāku ekonomikas uzraudzību; uzskata, ka ir jāizpēta iespēja radīt fiskālo sistēmu konsolidēšanas stimulus; |
| --- | --- |

101.

mudina padarīt stingrākus Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, jo īpaši attiecībā uz preventīvajiem pasākumiem, kuros patlaban ietekmīgākais instruments, lai piespiestu dalībvalstis ievērot Padomes ieteikumus, ir savstarpēja spiediena izdarīšana; prasa Komisijai veikt stingrāku ekonomikas uzraudzību; uzskata, ka ir jāizpēta iespēja radīt fiskālo sistēmu konsolidēšanas stimulus;

| 102. | ierosina izveidot iedarbīgu stimulu un sankciju mehānismu, kuru piemērotu Stabilitātes un izaugsmes paktam un ar kuru varētu novērst pašreizējās krīzes padziļināšanos un nodrošināt, ka nākotnē neveidojas jauna krīze; |
| --- | --- |

102.

ierosina izveidot iedarbīgu stimulu un sankciju mehānismu, kuru piemērotu Stabilitātes un izaugsmes paktam un ar kuru varētu novērst pašreizējās krīzes padziļināšanos un nodrošināt, ka nākotnē neveidojas jauna krīze;

| 103. | uzskata, ka daudzpusējā uzraudzība un korekcijas pieprasījumi jāattiecina gan uz deficītu, gan uz pārpalikumu atbilstīgi katras dalībvalsts īpašajai situācijai, piemēram, demogrāfiskajai situācijai, un jāņem vērā privātpersonu parādsaistību līmenis, izmaiņas algās salīdzinājumā ar darba ražīgumu un nodarbinātības — jo īpaši jauniešu nodarbinātības — attīstības tendences un norēķinu konta bilance; uzskata, ka šie elementi ir jāizmanto kā brīdinājuma signāli, ja tos nevar izmantot tāpat kā stabilitātes pakta kritērijus; uzskata, ka publisko finanšu datiem jābūt pārredzamākiem, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par statistikas datu kvalitāti; |
| --- | --- |

103.

uzskata, ka daudzpusējā uzraudzība un korekcijas pieprasījumi jāattiecina gan uz deficītu, gan uz pārpalikumu atbilstīgi katras dalībvalsts īpašajai situācijai, piemēram, demogrāfiskajai situācijai, un jāņem vērā privātpersonu parādsaistību līmenis, izmaiņas algās salīdzinājumā ar darba ražīgumu un nodarbinātības — jo īpaši jauniešu nodarbinātības — attīstības tendences un norēķinu konta bilance; uzskata, ka šie elementi ir jāizmanto kā brīdinājuma signāli, ja tos nevar izmantot tāpat kā stabilitātes pakta kritērijus; uzskata, ka publisko finanšu datiem jābūt pārredzamākiem, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par statistikas datu kvalitāti;

| 104. | mudina Komisiju, izmantojot savas skaidri noteiktās kompetences euro zonā, ieviest stingrāku sankciju mehānismu, lai piespiestu dalībvalstis ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus; |
| --- | --- |

104.

mudina Komisiju, izmantojot savas skaidri noteiktās kompetences euro zonā, ieviest stingrāku sankciju mehānismu, lai piespiestu dalībvalstis ievērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus;

| 105. | uzskata, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts nav izrādījies pietiekami iedarbīgs fiskālās politikas koordinēšanas instruments, jo tā paļāvība uz katras valsts politiku radīja ar izpildi un informācijas godīgumu saistītas problēmas, jo nebija izdevies fiskālo politiku saistīt ar nodarbinātības līmeņiem un jaunu darba vietu radīšanu tā, lai veidotu līdzsvarotu ekonomikas politikas pasākumu kopumu, un jo netika risināts jautājums par reālu konverģenci, konkurētspēju un sinerģijas radīšanu euro zonā; tādēļ uzskata, ka ekonomiskā līdzsvara stiprināšanai euro zonā ir dziļāk jāsaskaņo dalībvalstu un jo īpaši euro zonas valstu ekonomiskā politika; |
| --- | --- |

105.

uzskata, ka Stabilitātes un izaugsmes pakts nav izrādījies pietiekami iedarbīgs fiskālās politikas koordinēšanas instruments, jo tā paļāvība uz katras valsts politiku radīja ar izpildi un informācijas godīgumu saistītas problēmas, jo nebija izdevies fiskālo politiku saistīt ar nodarbinātības līmeņiem un jaunu darba vietu radīšanu tā, lai veidotu līdzsvarotu ekonomikas politikas pasākumu kopumu, un jo netika risināts jautājums par reālu konverģenci, konkurētspēju un sinerģijas radīšanu euro zonā; tādēļ uzskata, ka ekonomiskā līdzsvara stiprināšanai euro zonā ir dziļāk jāsaskaņo dalībvalstu un jo īpaši euro zonas valstu ekonomiskā politika;

| 106. | uzskata, ka kopā ar Eiropas Parlamentu pieņemtās ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes (EKVP) attiecībā uz stabilitāti un izaugsmi būtu jāizmanto kā pamats debatēs un dalībvalstu budžetu izvērtēšanā pirms to iesniegšanas attiecīgajos dalībvalstu parlamentos; |
| --- | --- |

106.

uzskata, ka kopā ar Eiropas Parlamentu pieņemtās ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes (EKVP) attiecībā uz stabilitāti un izaugsmi būtu jāizmanto kā pamats debatēs un dalībvalstu budžetu izvērtēšanā pirms to iesniegšanas attiecīgajos dalībvalstu parlamentos;

| 107. | uzskata, ka papildus vienotas valūtas ieviešanai euro zonas dalībvalstīm jāveic arī turpmāki pasākumi, paredzot kārtību, kādā kopā emitē obligācijas un pārvalda daļu no valsts parāda, kas ļautu īstenot detalizētāku daudzpusējo uzraudzību, garantēt visas euro zonas tirgus lielāku pievilcību un veikt parāda kopīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

107.

uzskata, ka papildus vienotas valūtas ieviešanai euro zonas dalībvalstīm jāveic arī turpmāki pasākumi, paredzot kārtību, kādā kopā emitē obligācijas un pārvalda daļu no valsts parāda, kas ļautu īstenot detalizētāku daudzpusējo uzraudzību, garantēt visas euro zonas tirgus lielāku pievilcību un veikt parāda kopīgu pārvaldību;

| 108. | uzskata, ka strukturālo reformu ieviešanai, jo īpaši sociālās izplatīšanas sistēmu pieņemšanai un restrukturēšanai jaunajās dalībvalstīs, nepieciešams spēcīgs Savienības atbalsts un solidaritāte; neatkarīgi no jebkādas globālās finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes jāturpina paplašināt euro zonu un valūtas kursa mehānismu (ERM II), uzņemot jaunas dalībvalstis, kuras izpildījušas Māstrihtas kritērijus; šādi lēmumi cita starpā pierādītu pašas euro zonas stabilitāti un ilgtspējību; |
| --- | --- |

108.

uzskata, ka strukturālo reformu ieviešanai, jo īpaši sociālās izplatīšanas sistēmu pieņemšanai un restrukturēšanai jaunajās dalībvalstīs, nepieciešams spēcīgs Savienības atbalsts un solidaritāte; neatkarīgi no jebkādas globālās finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes jāturpina paplašināt euro zonu un valūtas kursa mehānismu (ERM II), uzņemot jaunas dalībvalstis, kuras izpildījušas Māstrihtas kritērijus; šādi lēmumi cita starpā pierādītu pašas euro zonas stabilitāti un ilgtspējību;

| 109. | uzskata, ka labākais veids, kā izvairīties no plaisas rašanās euro zonā, ir euro zonas dalībvalstu būtisko konkurētspējas atšķirību izlīdzināšana, pielāgojot algu paaugstinājumus ražīguma pieaugumam un prognozētajai inflācijai; |
| --- | --- |

109.

uzskata, ka labākais veids, kā izvairīties no plaisas rašanās euro zonā, ir euro zonas dalībvalstu būtisko konkurētspējas atšķirību izlīdzināšana, pielāgojot algu paaugstinājumus ražīguma pieaugumam un prognozētajai inflācijai;

| 110. | prasa ievērojami uzlabot sociālo dialogu par makroekonomikas jautājumiem, jo šāds dialogs nevar būt tikai sociālo partneru informēšana par ierosinātajām vai pieņemtajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

110.

prasa ievērojami uzlabot sociālo dialogu par makroekonomikas jautājumiem, jo šāds dialogs nevar būt tikai sociālo partneru informēšana par ierosinātajām vai pieņemtajām pamatnostādnēm;

| 111. | aicina Komisiju un Padomi definēt plašas ES kopējās pamatnostādnes, ar kurām ievieš ilgtspējīgu tirgus ekonomiku; uzskata, ka šādas pamatnostādnes jānosaka katru gadu, pamatojoties uz novērtējumu par algu un ražīguma tendencēm dalībvalsts un Eiropas līmenī, ko īsteno atbilstoša sociālā dialoga veidā; |
| --- | --- |

111.

aicina Komisiju un Padomi definēt plašas ES kopējās pamatnostādnes, ar kurām ievieš ilgtspējīgu tirgus ekonomiku; uzskata, ka šādas pamatnostādnes jānosaka katru gadu, pamatojoties uz novērtējumu par algu un ražīguma tendencēm dalībvalsts un Eiropas līmenī, ko īsteno atbilstoša sociālā dialoga veidā;

Fiskālā politika

| 112. | prasa kopēju budžeta stratēģiju, lai atjaunotu un saglabātu ES kā ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes zonu; |
| --- | --- |

112.

prasa kopēju budžeta stratēģiju, lai atjaunotu un saglabātu ES kā ilgtermiņa ekonomiskās izaugsmes zonu;

| 113. | uzskata, ka valsts izdevumi, kas pienācīgi izmantoti nākotnes vajadzībām (izglītībai, apmācībai, infrastruktūrai, izpētei, videi u. c.), var stabilizēt ekonomiku, laika gaitā veicinot spēcīgu un stabilu izaugsmi; uzskata, ka kvalitatīvi un racionāli valsts izdevumi savienojumā ar uzņēmējdarbības sekmēšanu un privātā sektora inovācijas potenciāla attīstīšanu var veicināt ekonomisko un sociālo progresu; |
| --- | --- |

113.

uzskata, ka valsts izdevumi, kas pienācīgi izmantoti nākotnes vajadzībām (izglītībai, apmācībai, infrastruktūrai, izpētei, videi u. c.), var stabilizēt ekonomiku, laika gaitā veicinot spēcīgu un stabilu izaugsmi; uzskata, ka kvalitatīvi un racionāli valsts izdevumi savienojumā ar uzņēmējdarbības sekmēšanu un privātā sektora inovācijas potenciāla attīstīšanu var veicināt ekonomisko un sociālo progresu;

| 114. | uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt saikni starp Stabilitātes un izaugsmes paktu, makroekonomiskajiem līdzekļiem un ES stratēģijā 2020. gadam paredzētajām valsts reformu programmām, tos prezentējot saskaņoti, tostarp pastiprinot valstu budžetu salīdzināmību attiecībā uz dažādu kategoriju izdevumiem; uzskata, ka dalībvalstīm attiecīgais valsts ekonomikas politikas virziens jāuzskata ne vien par nacionālo interešu, bet arī par kopīgo interešu jomu un atbilstoši jāizstrādā sava politika; atgādina, ka ir pieaugusi ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu nozīme; |
| --- | --- |

114.

uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt saikni starp Stabilitātes un izaugsmes paktu, makroekonomiskajiem līdzekļiem un ES stratēģijā 2020. gadam paredzētajām valsts reformu programmām, tos prezentējot saskaņoti, tostarp pastiprinot valstu budžetu salīdzināmību attiecībā uz dažādu kategoriju izdevumiem; uzskata, ka dalībvalstīm attiecīgais valsts ekonomikas politikas virziens jāuzskata ne vien par nacionālo interešu, bet arī par kopīgo interešu jomu un atbilstoši jāizstrādā sava politika; atgādina, ka ir pieaugusi ekonomikas politikas vispārējo pamatnostādņu nozīme;

| 115. | uzstāj — lai stratēģija “ES 2020” būtu ticama, 27 dalībvalstu budžetiem un ES budžetam nepieciešama lielāka saskaņotība un papildināmība; uzsver, ka ES budžetam resursu apvienošanas ziņā jāgūst lielāka ietekme; |
| --- | --- |

115.

uzstāj — lai stratēģija “ES 2020” būtu ticama, 27 dalībvalstu budžetiem un ES budžetam nepieciešama lielāka saskaņotība un papildināmība; uzsver, ka ES budžetam resursu apvienošanas ziņā jāgūst lielāka ietekme;

| 116. | uzskata, ka ilgtermiņa ieguldījumos saprātīgi veiktiem valsts ieguldījumiem ir lielākais sviras efekts; ierosina paplašināt EIB pilnvaras, tajās iekļaujot tiesības emitēt eiroobligācijas, lai varētu veikt ieguldījumus svarīgākajos struktūrprojektos atbilstoši ES stratēģiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

116.

uzskata, ka ilgtermiņa ieguldījumos saprātīgi veiktiem valsts ieguldījumiem ir lielākais sviras efekts; ierosina paplašināt EIB pilnvaras, tajās iekļaujot tiesības emitēt eiroobligācijas, lai varētu veikt ieguldījumus svarīgākajos struktūrprojektos atbilstoši ES stratēģiskajām prioritātēm;

| 117. | uzsver, ka vienotā valūta var darboties vienīgi tad, ja dalībvalstis koordinē savu budžeta politiku un savstarpēji dalās attiecīgajā grāmatvedības informācijā; atzīst, ka šajā procesā ir vajadzīga cieša sadarbība ar dalībvalstu parlamentiem; |
| --- | --- |

117.

uzsver, ka vienotā valūta var darboties vienīgi tad, ja dalībvalstis koordinē savu budžeta politiku un savstarpēji dalās attiecīgajā grāmatvedības informācijā; atzīst, ka šajā procesā ir vajadzīga cieša sadarbība ar dalībvalstu parlamentiem;

| 118. | aicina Komisiju un Padomi ar Statistikas biroja palīdzību uzlabot dalībvalstu budžetu izdevumu salīdzināmību, lai varētu noteikt, vai īstenotās politikas ir papildinošas vai saskanīgas; |
| --- | --- |

118.

aicina Komisiju un Padomi ar Statistikas biroja palīdzību uzlabot dalībvalstu budžetu izdevumu salīdzināmību, lai varētu noteikt, vai īstenotās politikas ir papildinošas vai saskanīgas;

| 119. | uzskata, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāievieš tādi nodokļu principi, ar kuriem neveicinātu parādsaistības valsts un privātajā sektorā un īstermiņa ienākumus privātajā sektorā un ar kuriem varētu piemērot bonus-malus sistēmu atbilstīgi pienācīgas kvalitātes darba apstākļu un vides aizsardzības kritērijiem; |
| --- | --- |

119.

uzskata, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāievieš tādi nodokļu principi, ar kuriem neveicinātu parādsaistības valsts un privātajā sektorā un īstermiņa ienākumus privātajā sektorā un ar kuriem varētu piemērot bonus-malus sistēmu atbilstīgi pienācīgas kvalitātes darba apstākļu un vides aizsardzības kritērijiem;

| 120. | norāda, ka atgūšanās no finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes un valsts parāda krīzes pārvarēšana būs ilglaicīgs process, kuram ir jābūt labi sagatavotam, nodrošinot līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību; atzīst, ka, iespējams, vajadzēs pieļaut kompromisus starp izaugsmi, taisnīgumu un finanšu stabilitāti un ka par to būs jāpieņem politiski lēmumi; aicina Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumus par finanšu attīstību, ņemot vērā šos mērķus, jo īpaši attiecībā uz stratēģiju “ES 2020”, un precizēt kompromisus, par kuriem vajadzības gadījumā būs jāpieņem politisks lēmums; pauž cerību, ka tas varētu kalpot par pamatu tam, lai Eiropas Savienība varētu organizēt debates un salīdzināt politikas virzienus pēc apspriešanās ar visām finanšu tirgus reformā iesaistītajām pusēm (bankām, ieguldītājiem, noguldītājiem un sociālajiem partneriem); aicina Komisiju šajā procesā ciešāk iesaistīt Eiropas Parlamentu, jo īpaši izstrādājot un pēc tam īstenojot stratēģiju “ES 2020”; |
| --- | --- |

120.

norāda, ka atgūšanās no finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes un valsts parāda krīzes pārvarēšana būs ilglaicīgs process, kuram ir jābūt labi sagatavotam, nodrošinot līdzsvarotu un ilgtspējīgu attīstību; atzīst, ka, iespējams, vajadzēs pieļaut kompromisus starp izaugsmi, taisnīgumu un finanšu stabilitāti un ka par to būs jāpieņem politiski lēmumi; aicina Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumus par finanšu attīstību, ņemot vērā šos mērķus, jo īpaši attiecībā uz stratēģiju “ES 2020”, un precizēt kompromisus, par kuriem vajadzības gadījumā būs jāpieņem politisks lēmums; pauž cerību, ka tas varētu kalpot par pamatu tam, lai Eiropas Savienība varētu organizēt debates un salīdzināt politikas virzienus pēc apspriešanās ar visām finanšu tirgus reformā iesaistītajām pusēm (bankām, ieguldītājiem, noguldītājiem un sociālajiem partneriem); aicina Komisiju šajā procesā ciešāk iesaistīt Eiropas Parlamentu, jo īpaši izstrādājot un pēc tam īstenojot stratēģiju “ES 2020”;

| 121. | mudina Eiropas Savienību uzlabot pretciklisku ekonomikas politikas pārvaldības instrumentu pieejamību; |
| --- | --- |

121.

mudina Eiropas Savienību uzlabot pretciklisku ekonomikas politikas pārvaldības instrumentu pieejamību;

| 122. | uzskata, ka Lisabonas līgums nodrošina visus šajā posmā nepieciešamos instrumentus, lai veiktu reālu Savienības ekonomikas pārvaldību un labāk uzraudzītu dalībvalstu finanšu stāvokli; |
| --- | --- |

122.

uzskata, ka Lisabonas līgums nodrošina visus šajā posmā nepieciešamos instrumentus, lai veiktu reālu Savienības ekonomikas pārvaldību un labāk uzraudzītu dalībvalstu finanšu stāvokli;

Iekšējais tirgus

| 123. | uzsver Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maijā pieņemtajos M. Monti un L. Grech ziņojumos izteiktos aicinājumus iekšējo tirgu stratēģiski un pēc būtības uzskatīt par vienu veselumu, lai to padarītu efektīvāku un atjauninātu sabiedrības uzticību tam; uzsver, ka svarīga iniciatīva ir “Vienotā tirgus akts”, kurā apkopoti tiesību aktu priekšlikumi un citi priekšlikumi par iekšējā tirgus stiprināšanu un atjaunināšanu, par iekšējā tirgus pabeigšanu digitālajā jomā un atlikušo šķēršļu novēršanu un likvidēšanu; |
| --- | --- |

123.

uzsver Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. maijā pieņemtajos M. Monti un L. Grech ziņojumos izteiktos aicinājumus iekšējo tirgu stratēģiski un pēc būtības uzskatīt par vienu veselumu, lai to padarītu efektīvāku un atjauninātu sabiedrības uzticību tam; uzsver, ka svarīga iniciatīva ir “Vienotā tirgus akts”, kurā apkopoti tiesību aktu priekšlikumi un citi priekšlikumi par iekšējā tirgus stiprināšanu un atjaunināšanu, par iekšējā tirgus pabeigšanu digitālajā jomā un atlikušo šķēršļu novēršanu un likvidēšanu;

| 124. | uzskata par svarīgu, ka Vienotā tirgus aktā tiek iekļauta tālejoša programma sociālajā un patērētāju aizsardzības jomā, paredzot sociālo klauzulu visos ar iekšējo tirgu saistītos tiesību aktos, tiesību aktos par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, likumdošanas programmās darba ņēmēju tiesību stiprināšanai, vērienīgā tiesību aktu paketē patērētāju aizsardzībai, kas uzlabotu iedzīvotāju ikdienas dzīvi, un nosakot uzlabotu nodokļu koordinēšanu, saskaņojot uzņēmumu peļņas nodokļa bāzi un PVN likmi; |
| --- | --- |

124.

uzskata par svarīgu, ka Vienotā tirgus aktā tiek iekļauta tālejoša programma sociālajā un patērētāju aizsardzības jomā, paredzot sociālo klauzulu visos ar iekšējo tirgu saistītos tiesību aktos, tiesību aktos par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, likumdošanas programmās darba ņēmēju tiesību stiprināšanai, vērienīgā tiesību aktu paketē patērētāju aizsardzībai, kas uzlabotu iedzīvotāju ikdienas dzīvi, un nosakot uzlabotu nodokļu koordinēšanu, saskaņojot uzņēmumu peļņas nodokļa bāzi un PVN likmi;

| 125. | norāda, ka visiem ir jāatbalsta iekšējais tirgus kā ES projekta centrālais elements un kā pamats ilgtspējīgas labklājības radīšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

125.

norāda, ka visiem ir jāatbalsta iekšējais tirgus kā ES projekta centrālais elements un kā pamats ilgtspējīgas labklājības radīšanai Eiropas Savienībā;

| 126. | uzsver, ka iekšējais tirgus ir viens no Eiropas izaugsmes dzinējspēkiem; uzsver, ka stratēģija “ES 2020”ir jāizmanto kā konkrēta izaugsmes un nodarbinātības programma, lai pārvarētu ekonomikas krīzi un stiprinātu iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

126.

uzsver, ka iekšējais tirgus ir viens no Eiropas izaugsmes dzinējspēkiem; uzsver, ka stratēģija “ES 2020”ir jāizmanto kā konkrēta izaugsmes un nodarbinātības programma, lai pārvarētu ekonomikas krīzi un stiprinātu iekšējo tirgu;

| 127. | uzskata, ka atsevišķu valstu iniciatīvas nevar būt iedarbīgas, ja netiek veikta saskaņota darbība ES līmenī, tādēļ ir būtiski svarīgi, ka Eiropas Savienībai ir spēcīga un vienota nostāja un ka tā veic kopējas darbības; lai izvairītos no atsevišķu dalībvalstu īstenotiem īslaicīgiem protekcionisma pasākumiem, ļoti svarīga ir bijusi solidaritāte, uz ko pamatojas Eiropas sociālās ekonomikas modelis, un valstu atbildes pasākumu koordinācija; pauž bažas, ka ekonomikas protekcionisma atgriešanās valstu līmenī visdrīzāk novedīs pie iekšējā tirgus fragmentācijas un konkurētspējas samazināšanās, tāpēc tā nav pieļaujama; pauž bažas, ka pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi varētu izmantot, lai attaisnotu protekcionistisko pasākumu atjaunošanu dažādās dalībvalstīs, kaut gan lejupslīdes novēršanai ir vajadzīgi kopēji aizsardzības mehānismi; |
| --- | --- |

127.

uzskata, ka atsevišķu valstu iniciatīvas nevar būt iedarbīgas, ja netiek veikta saskaņota darbība ES līmenī, tādēļ ir būtiski svarīgi, ka Eiropas Savienībai ir spēcīga un vienota nostāja un ka tā veic kopējas darbības; lai izvairītos no atsevišķu dalībvalstu īstenotiem īslaicīgiem protekcionisma pasākumiem, ļoti svarīga ir bijusi solidaritāte, uz ko pamatojas Eiropas sociālās ekonomikas modelis, un valstu atbildes pasākumu koordinācija; pauž bažas, ka ekonomikas protekcionisma atgriešanās valstu līmenī visdrīzāk novedīs pie iekšējā tirgus fragmentācijas un konkurētspējas samazināšanās, tāpēc tā nav pieļaujama; pauž bažas, ka pašreizējo ekonomikas un finanšu krīzi varētu izmantot, lai attaisnotu protekcionistisko pasākumu atjaunošanu dažādās dalībvalstīs, kaut gan lejupslīdes novēršanai ir vajadzīgi kopēji aizsardzības mehānismi;

| 128. | uzskata, ka sasniegto iekšējā tirgū nedrīkst vērtēt, pamatojoties uz mazāko kopsaucēju; tādēļ mudina Komisiju uzņemties vadību un nākt klajā ar drosmīgiem priekšlikumiem; mudina dalībvalstis izmantot ciešākas sadarbības metodi jomās, kurās visām 27 dalībvalstīm nav iespējams panākt vienošanos; citas valstis varēs brīvi pievienoties šīm vadošajām iniciatīvām arī vēlāk; |
| --- | --- |

128.

uzskata, ka sasniegto iekšējā tirgū nedrīkst vērtēt, pamatojoties uz mazāko kopsaucēju; tādēļ mudina Komisiju uzņemties vadību un nākt klajā ar drosmīgiem priekšlikumiem; mudina dalībvalstis izmantot ciešākas sadarbības metodi jomās, kurās visām 27 dalībvalstīm nav iespējams panākt vienošanos; citas valstis varēs brīvi pievienoties šīm vadošajām iniciatīvām arī vēlāk;

| 129. | brīdina par kļūdaino uzskatu, ka Eiropas ekonomika varētu attīstīties un piedzīvot izaugsmi, arī neīstenojot brīvu un godīgu tirdzniecību ar pēc iespējas lielāku skaitu pasaules valstu, tostarp ES lielāko pašreizējo tirdzniecības partneri ASV un tādām jaunās tirgus ekonomikas valstīm kā Ķīna, Indija un Brazīlija; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir arī jārēķinās pašai ar saviem spēkiem, labāk izmantojot iekšējo tirgu, jo tās izaugsme lielā mērā ir atkarīga arī no iekšējā pieprasījuma; |
| --- | --- |

129.

brīdina par kļūdaino uzskatu, ka Eiropas ekonomika varētu attīstīties un piedzīvot izaugsmi, arī neīstenojot brīvu un godīgu tirdzniecību ar pēc iespējas lielāku skaitu pasaules valstu, tostarp ES lielāko pašreizējo tirdzniecības partneri ASV un tādām jaunās tirgus ekonomikas valstīm kā Ķīna, Indija un Brazīlija; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir arī jārēķinās pašai ar saviem spēkiem, labāk izmantojot iekšējo tirgu, jo tās izaugsme lielā mērā ir atkarīga arī no iekšējā pieprasījuma;

| 130. | uzsver, ka iekšējā tirgus iespējas globalizācijas laikmetā ir pilnvērtīgi jāizmanto uzņēmumu labā, lai sekmētu jaunu darba vietu un jaunu tehnoloģiju radīšanu Eiropā; |
| --- | --- |

130.

uzsver, ka iekšējā tirgus iespējas globalizācijas laikmetā ir pilnvērtīgi jāizmanto uzņēmumu labā, lai sekmētu jaunu darba vietu un jaunu tehnoloģiju radīšanu Eiropā;

| 131. | uzskata — lai izveidotu efektīvi funkcionējošu iekšējo tirgu, Komisijai ir jānosaka skaidras politiskās prioritātes, pieņemot “Vienotā tirgus aktu”, ko piemērotu gan ar likumdošanu saistītām, gan citām iniciatīvām, kuru mērķis ir veidot ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku; |
| --- | --- |

131.

uzskata — lai izveidotu efektīvi funkcionējošu iekšējo tirgu, Komisijai ir jānosaka skaidras politiskās prioritātes, pieņemot “Vienotā tirgus aktu”, ko piemērotu gan ar likumdošanu saistītām, gan citām iniciatīvām, kuru mērķis ir veidot ļoti konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku;

| 132. | atzīst, ka Eiropas Savienībā iekšējā tirgus izveide, nemaz nesaskaņojot dalībvalstu nodokļu politiku, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli, un neparedzot sociālās aizsardzības elementus, zināmā mērā ir izraisījusi pārmērīgu konkurenci, kurā dalībvalstis cenšas piesaistīt nodokļu maksātājus no citām dalībvalstīm; atzīmē, ka viena no iekšējā tirgus lielākajām priekšrocībām tomēr ir mobilitātes šķēršļu likvidēšana un iestāžu regulējuma saskaņošana, veicinot starpkultūru sapratni, integrāciju, ekonomisko izaugsmi un Eiropas solidaritāti; |
| --- | --- |

132.

atzīst, ka Eiropas Savienībā iekšējā tirgus izveide, nemaz nesaskaņojot dalībvalstu nodokļu politiku, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu ienākuma nodokli, un neparedzot sociālās aizsardzības elementus, zināmā mērā ir izraisījusi pārmērīgu konkurenci, kurā dalībvalstis cenšas piesaistīt nodokļu maksātājus no citām dalībvalstīm; atzīmē, ka viena no iekšējā tirgus lielākajām priekšrocībām tomēr ir mobilitātes šķēršļu likvidēšana un iestāžu regulējuma saskaņošana, veicinot starpkultūru sapratni, integrāciju, ekonomisko izaugsmi un Eiropas solidaritāti;

| 133. | iesaka Komisijai veikt neatkarīgu pētījumu, lai noteiktu 20 galvenos ar vienoto tirgu saistītos cēloņus, kas ik dienu pilsoņos rada neapmierinātību un vilšanos, jo īpaši saistībā ar elektronisko tirdzniecību, pārrobežu medicīnisko aprūpi un profesionālās kvalifikācijas savstarpējo atzīšanu; |
| --- | --- |

133.

iesaka Komisijai veikt neatkarīgu pētījumu, lai noteiktu 20 galvenos ar vienoto tirgu saistītos cēloņus, kas ik dienu pilsoņos rada neapmierinātību un vilšanos, jo īpaši saistībā ar elektronisko tirdzniecību, pārrobežu medicīnisko aprūpi un profesionālās kvalifikācijas savstarpējo atzīšanu;

| 134. | aicina dalībvalstis beidzot pieņemt atbilstības tabulas, kuras attiecas uz tiesību aktu īstenošanu, lai tiesību aktu nepilnības būtu labāk pārredzamas; |
| --- | --- |

134.

aicina dalībvalstis beidzot pieņemt atbilstības tabulas, kuras attiecas uz tiesību aktu īstenošanu, lai tiesību aktu nepilnības būtu labāk pārredzamas;

| 135. | uzsver, ka veiksmīgai publiskā iepirkuma tirgus darbībai ir būtiska nozīme iekšējā tirgū; tomēr joprojām ir noraizējies, ka valsts iestādēm, ņemot vērā sarežģītos noteikumus, vēl arvien ir ļoti problemātiski sasniegt pašu politikas mērķus, kā arī nodrošināt MVU pieejamus publiskā iepirkuma tirgus; |
| --- | --- |

135.

uzsver, ka veiksmīgai publiskā iepirkuma tirgus darbībai ir būtiska nozīme iekšējā tirgū; tomēr joprojām ir noraizējies, ka valsts iestādēm, ņemot vērā sarežģītos noteikumus, vēl arvien ir ļoti problemātiski sasniegt pašu politikas mērķus, kā arī nodrošināt MVU pieejamus publiskā iepirkuma tirgus;

| 136. | mudina Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu par “sākuma klauzulas” ieviešanu, nodrošinot, ka ES iekšējā tirgus noteikumi automātiski stājas spēkā noteiktā laikā pat tad, ja dalībvalstis tos nav savlaicīgi transponējušas; |
| --- | --- |

136.

mudina Eiropas Komisiju iesniegt priekšlikumu par “sākuma klauzulas” ieviešanu, nodrošinot, ka ES iekšējā tirgus noteikumi automātiski stājas spēkā noteiktā laikā pat tad, ja dalībvalstis tos nav savlaicīgi transponējušas;

| 137. | uzskata, ka pēc šāda mēroga krīzes konkurētspēju varētu būtiski uzlabot pārdomāts un efektīvs regulējums ekonomikas jomā; uzskata, ka Eiropas Savienības iestādes ir īpaši atbildīgas par reformu programmas īstenošanu, tostarp no dalībvalstu politisko iestāžu puses; |
| --- | --- |

137.

uzskata, ka pēc šāda mēroga krīzes konkurētspēju varētu būtiski uzlabot pārdomāts un efektīvs regulējums ekonomikas jomā; uzskata, ka Eiropas Savienības iestādes ir īpaši atbildīgas par reformu programmas īstenošanu, tostarp no dalībvalstu politisko iestāžu puses;

| 138. | uzskata, ka Eiropai atkal ir jākļūst par ieguldījumiem un ražošanai izdevīgu vietu un pasaules mēroga inovācijas un izaugsmes etalonu; uzskata, ka gan valsts, gan privātajām finanšu iestādēm ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka finanšu tirgi strādā reālās ekonomikas un mazo un vidējo uzņēmumu labā; |
| --- | --- |

138.

uzskata, ka Eiropai atkal ir jākļūst par ieguldījumiem un ražošanai izdevīgu vietu un pasaules mēroga inovācijas un izaugsmes etalonu; uzskata, ka gan valsts, gan privātajām finanšu iestādēm ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka finanšu tirgi strādā reālās ekonomikas un mazo un vidējo uzņēmumu labā;

| 139. | prasa Komisijai katru gadu veikt novērtējumu par privāto un valsts ieguldījumu vajadzībām un par veidu, kā tās apmierina vai kā tās vajadzētu apmierināt; |
| --- | --- |

139.

prasa Komisijai katru gadu veikt novērtējumu par privāto un valsts ieguldījumu vajadzībām un par veidu, kā tās apmierina vai kā tās vajadzētu apmierināt;

Nodokļi

| 140. | atzīst, ka Savienības iekšējā tirgus tālākai attīstībai vajadzīga pieeja, kas būtu saskaņota gan valstu, gan ES līmenī, lai cīņā pret nodokļu krāpniecību un nemaksāšanu varētu izmantot paraugpraksi, turklāt paredzot attiecīgus stimulus nodokļu maksātājiem par pienācīgu nodokļu maksāšanu un dalībvalstu nodokļu iestādēm par efektīvu aizsargpasākumu apstiprināšanu pret jebkādu ļaunprātīgu rīcību nodokļu jomā; |
| --- | --- |

140.

atzīst, ka Savienības iekšējā tirgus tālākai attīstībai vajadzīga pieeja, kas būtu saskaņota gan valstu, gan ES līmenī, lai cīņā pret nodokļu krāpniecību un nemaksāšanu varētu izmantot paraugpraksi, turklāt paredzot attiecīgus stimulus nodokļu maksātājiem par pienācīgu nodokļu maksāšanu un dalībvalstu nodokļu iestādēm par efektīvu aizsargpasākumu apstiprināšanu pret jebkādu ļaunprātīgu rīcību nodokļu jomā;

| 141. | uzskata, ka nodokļu krāpniecības samazināšana palīdzētu mazināt valsts budžeta deficītu bez nodokļu paaugstināšanas, saglabājot sociālās jomas izdevumus; pauž bažas par iekšējā tirgus traucējumiem, ko radījis atšķirīgais nodokļu krāpniecības līmenis dalībvalstīs; lūdz Komisiju izstrādāt ietekmes novērtējumu, lai novērtētu dažādās problēmas, ko visās dalībvalstīs rada izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un ēnu ekonomika; |
| --- | --- |

141.

uzskata, ka nodokļu krāpniecības samazināšana palīdzētu mazināt valsts budžeta deficītu bez nodokļu paaugstināšanas, saglabājot sociālās jomas izdevumus; pauž bažas par iekšējā tirgus traucējumiem, ko radījis atšķirīgais nodokļu krāpniecības līmenis dalībvalstīs; lūdz Komisiju izstrādāt ietekmes novērtējumu, lai novērtētu dažādās problēmas, ko visās dalībvalstīs rada izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un ēnu ekonomika;

| 142. | uzsver, ka valsts finanšu ilgtspēja panākama ne vien ar atbildīgu līdzekļu tērēšanu, bet arī ar piemērotu un taisnīgu nodokļu politiku, augstāku valsts nodokļu iestāžu efektivitāti nodokļu iekasēšanā un aktīvāku cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; aicina Komisiju ierosināt pasākumu kopumu, lai palīdzētu dalībvalstīm atjaunot līdzsvaru savos norēķinu kontos un finansēt valsts ieguldījumus, izmantojot inovatīvus finanšu avotus; |
| --- | --- |

142.

uzsver, ka valsts finanšu ilgtspēja panākama ne vien ar atbildīgu līdzekļu tērēšanu, bet arī ar piemērotu un taisnīgu nodokļu politiku, augstāku valsts nodokļu iestāžu efektivitāti nodokļu iekasēšanā un aktīvāku cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; aicina Komisiju ierosināt pasākumu kopumu, lai palīdzētu dalībvalstīm atjaunot līdzsvaru savos norēķinu kontos un finansēt valsts ieguldījumus, izmantojot inovatīvus finanšu avotus;

| 143. | atsaucoties uz Mario Monti veikto darbu, norāda, ka valsts ieņēmumu palielināšanās saistībā ar labiem tirgus darbības rezultātiem parasti izraisīja nodokļu samazināšanos; norada, ka ir jāsamazina darba devēju nodokļu slogs, lai palielinātu Eiropas konkurētspēju; atbalsta Mario Monti priekšlikumus par tādas nodokļu politikas grupas izveidi, kurā sapulcinātu dalībvalstu pārstāvjus un kura būtu svarīgs solis, lai stiprinātu ES valstu dialogu; aicina politikas grupu sākumā apspriest tādas nodokļu sistēmas pamatu, kura būtu vērsta uz vides mērķu panākšanu un atbalstītu resursu efektivitāti; atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai par kopēju konsolidētu uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzi Komisijas 2001. gada darba programmā; |
| --- | --- |

143.

atsaucoties uz Mario Monti veikto darbu, norāda, ka valsts ieņēmumu palielināšanās saistībā ar labiem tirgus darbības rezultātiem parasti izraisīja nodokļu samazināšanos; norada, ka ir jāsamazina darba devēju nodokļu slogs, lai palielinātu Eiropas konkurētspēju; atbalsta Mario Monti priekšlikumus par tādas nodokļu politikas grupas izveidi, kurā sapulcinātu dalībvalstu pārstāvjus un kura būtu svarīgs solis, lai stiprinātu ES valstu dialogu; aicina politikas grupu sākumā apspriest tādas nodokļu sistēmas pamatu, kura būtu vērsta uz vides mērķu panākšanu un atbalstītu resursu efektivitāti; atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai par kopēju konsolidētu uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzi Komisijas 2001. gada darba programmā;

| 144. | konstatē, ka iestāžu darbības uzlabošanās un ekonomiskās izaugsmes galvenais dzinulis dalībvalstīs ir šo valstu neatkarība, izvēloties nodokļu iekasēšanas veidu; uzskata, ka ir svarīgi samazināt nodokļu slogu darba ņēmējiem, lai atbalstītu mazāk atalgotās personas un lai sabiedrības vidusslānis varētu pienācīgi baudīt sava darba augļus; |
| --- | --- |

144.

konstatē, ka iestāžu darbības uzlabošanās un ekonomiskās izaugsmes galvenais dzinulis dalībvalstīs ir šo valstu neatkarība, izvēloties nodokļu iekasēšanas veidu; uzskata, ka ir svarīgi samazināt nodokļu slogu darba ņēmējiem, lai atbalstītu mazāk atalgotās personas un lai sabiedrības vidusslānis varētu pienācīgi baudīt sava darba augļus;

| 145. | atbalsta nodokļu struktūru, kura vērsta uz nodokļu sloga mazināšanu darba ņēmējiem un viņu motivēšanu, un paredz stimulus nodarbinātībai, inovācijām un ilgtermiņa ieguldījumiem; |
| --- | --- |

145.

atbalsta nodokļu struktūru, kura vērsta uz nodokļu sloga mazināšanu darba ņēmējiem un viņu motivēšanu, un paredz stimulus nodarbinātībai, inovācijām un ilgtermiņa ieguldījumiem;

Reģionālā, ekonomikas un sociālā kohēzija

| 146. | uzskata, ka kohēzijas politikai jābūt vienai no Savienības ekonomikas politikas pīlāriem, kas veicina ES ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju; |
| --- | --- |

146.

uzskata, ka kohēzijas politikai jābūt vienai no Savienības ekonomikas politikas pīlāriem, kas veicina ES ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju;

| 147. | norāda, ka kohēzijas politika ir kļuvusi par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna būtisku daļu, jo tas ir valsts politikas virziens, ko var izmantot krīzes pārvarēšanai un īstermiņa pieprasījuma stimulēšanai, vienlaicīgi ieguldot ilgtermiņa izaugsmes un konkurētspējas jomā; |
| --- | --- |

147.

norāda, ka kohēzijas politika ir kļuvusi par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna būtisku daļu, jo tas ir valsts politikas virziens, ko var izmantot krīzes pārvarēšanai un īstermiņa pieprasījuma stimulēšanai, vienlaicīgi ieguldot ilgtermiņa izaugsmes un konkurētspējas jomā;

| 148. | uzskata, ka kohēzijas politikas spēku, ekonomikas atveseļošanos saistot ar ilgtermiņa izaugsmi, veido trīs galvenie elementi — šī politika nosaka stratēģiskās pamatnostādnes, kas paredz noteikumus attiecībā uz nododamajiem resursiem, kuri ir saistoši dalībvalstīm un reģioniem, tā ļauj dalībvalstīm un reģioniem brīvi izvēlēties teritoriālajai specifikai pielāgotus pasākumus un tā spēj nodrošināt mērķu sasniegšanai nepieciešamo uzraudzību un atbalstu; |
| --- | --- |

148.

uzskata, ka kohēzijas politikas spēku, ekonomikas atveseļošanos saistot ar ilgtermiņa izaugsmi, veido trīs galvenie elementi — šī politika nosaka stratēģiskās pamatnostādnes, kas paredz noteikumus attiecībā uz nododamajiem resursiem, kuri ir saistoši dalībvalstīm un reģioniem, tā ļauj dalībvalstīm un reģioniem brīvi izvēlēties teritoriālajai specifikai pielāgotus pasākumus un tā spēj nodrošināt mērķu sasniegšanai nepieciešamo uzraudzību un atbalstu;

| 149. | uzsver, ka nevienādā krīzes ietekme ES teritorijā atspoguļo dažādas konkurences sākuma pozīcijas un nozīmē atšķirīgas ilgtermiņa perspektīvas, kā arī atšķirīgu pakāpi, kādā tiek izmantoti pretkrīzes pasākumi; norāda, ka krīzes ietekmē var vājināties teritoriālā kohēzija, ja tās risināšanai netiek izmantoti politikas virzieni, kas konkrētās problēmas risina dažādoti; norāda, ka dažās no krīzes smagāk skartajām valstīm kohēzijas politikas ieguldījums veidoja lielāko daļu no kopējā publiskā ieguldījuma; |
| --- | --- |

149.

uzsver, ka nevienādā krīzes ietekme ES teritorijā atspoguļo dažādas konkurences sākuma pozīcijas un nozīmē atšķirīgas ilgtermiņa perspektīvas, kā arī atšķirīgu pakāpi, kādā tiek izmantoti pretkrīzes pasākumi; norāda, ka krīzes ietekmē var vājināties teritoriālā kohēzija, ja tās risināšanai netiek izmantoti politikas virzieni, kas konkrētās problēmas risina dažādoti; norāda, ka dažās no krīzes smagāk skartajām valstīm kohēzijas politikas ieguldījums veidoja lielāko daļu no kopējā publiskā ieguldījuma;

| 150. | uzskata, ka pēckrīzes stratēģija būs efektīvāka, ja tās īstenošanā tiks iesaistīti reģioni un pilsētas; daudzlīmeņu pārvaldība piedāvā plašāku politikas telpu, ļaujot efektīvāk veicināt ekonomikas atveseļošanos Eiropas Savienībā, jo Eiropas pārvaldība reģionālā un vietējā līmenī spēj pielāgot Eiropas vispārējos stratēģiskos mērķus attiecīgās teritorijas īpatnībām, spēj izmantot pieejamos politikas instrumentus un entuziasmu, kas vieno visus sadarbības partnerus: uzņēmumus, akadēmiskās iestādes, pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

150.

uzskata, ka pēckrīzes stratēģija būs efektīvāka, ja tās īstenošanā tiks iesaistīti reģioni un pilsētas; daudzlīmeņu pārvaldība piedāvā plašāku politikas telpu, ļaujot efektīvāk veicināt ekonomikas atveseļošanos Eiropas Savienībā, jo Eiropas pārvaldība reģionālā un vietējā līmenī spēj pielāgot Eiropas vispārējos stratēģiskos mērķus attiecīgās teritorijas īpatnībām, spēj izmantot pieejamos politikas instrumentus un entuziasmu, kas vieno visus sadarbības partnerus: uzņēmumus, akadēmiskās iestādes, pilsonisko sabiedrību;

| 151. | uzsver, ka pārvaldībai vietējā un reģionālajā līmenī pašlaik ir pieejami daudzi politikas instrumenti; gan inovācijām, kas var uzlabot produktivitāti, gan videi nekaitīgākas ekonomikas veicināšanai, kas var radīt jaunus pieprasījuma veidus un tirgus, ir jāpievērš uzmanība vietējā un reģionālā līmenī, un šai nolūkā ir vajadzīga ar vietu saistīta integrēta pieeja investīciju un izaugsmes politikā — reģions, lielpilsēta, mazpilsēta vai lauku rajons var būt vieta, kur visi partneri var satikties un kur var atrast visus problēmas risinājumam vajadzīgos elementus; |
| --- | --- |

151.

uzsver, ka pārvaldībai vietējā un reģionālajā līmenī pašlaik ir pieejami daudzi politikas instrumenti; gan inovācijām, kas var uzlabot produktivitāti, gan videi nekaitīgākas ekonomikas veicināšanai, kas var radīt jaunus pieprasījuma veidus un tirgus, ir jāpievērš uzmanība vietējā un reģionālā līmenī, un šai nolūkā ir vajadzīga ar vietu saistīta integrēta pieeja investīciju un izaugsmes politikā — reģions, lielpilsēta, mazpilsēta vai lauku rajons var būt vieta, kur visi partneri var satikties un kur var atrast visus problēmas risinājumam vajadzīgos elementus;

| 152. | tādēļ pauž bažas par progresa trūkumu attiecībā uz pilnvaru deleģēšanu pašvaldībām, ņemot vērā, ka vietējās un lauku reģionu pašvaldības nodrošina iespējas no ekonomikas, nodarbinātības un pašvaldības attīstības viedokļa un ka atbalsts šīm pašvaldībām ļauj samazināt atstumtību, pastiprinot šo pašvaldību tīklu un šādi palielinot to spēju izmantot iespējas un līdzekļus; |
| --- | --- |

152.

tādēļ pauž bažas par progresa trūkumu attiecībā uz pilnvaru deleģēšanu pašvaldībām, ņemot vērā, ka vietējās un lauku reģionu pašvaldības nodrošina iespējas no ekonomikas, nodarbinātības un pašvaldības attīstības viedokļa un ka atbalsts šīm pašvaldībām ļauj samazināt atstumtību, pastiprinot šo pašvaldību tīklu un šādi palielinot to spēju izmantot iespējas un līdzekļus;

| 153. | norāda, ka saistībā ar turpmāko reģionu nozīmes pieaugumu ES ekonomiskās programmas noteikšanā jāstiprina vietējā kreditēšana un to var stimulēt ar spēcīgu reģionālo banku starpniecību; atzīmē, ka, nosakot finanšu pakalpojumu nozares regulējumu, būtu jāņem vērā nepieciešamība stimulēt uzņēmējdarbību un MVU finansējumu un ka MVU finansiālais atbalsts kohēzijas politikā būtu vairāk jāorientē uz riska kapitāla finansējumu, kas ļautu panākt banku sektora plašāku iesaistīšanos un struktūrfondu lietderīgāku izmantošanu; |
| --- | --- |

153.

norāda, ka saistībā ar turpmāko reģionu nozīmes pieaugumu ES ekonomiskās programmas noteikšanā jāstiprina vietējā kreditēšana un to var stimulēt ar spēcīgu reģionālo banku starpniecību; atzīmē, ka, nosakot finanšu pakalpojumu nozares regulējumu, būtu jāņem vērā nepieciešamība stimulēt uzņēmējdarbību un MVU finansējumu un ka MVU finansiālais atbalsts kohēzijas politikā būtu vairāk jāorientē uz riska kapitāla finansējumu, kas ļautu panākt banku sektora plašāku iesaistīšanos un struktūrfondu lietderīgāku izmantošanu;

| 154. | aicina turpināt pašreizējās kohēzijas politikas struktūras reformu, lai dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām finansējumu varētu nodrošināt ātrāk un efektīvāk; norāda, ka nepieciešams vairāk elastības un ka Komisijai tas jāņem vērā, nākotnē izstrādājot kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

154.

aicina turpināt pašreizējās kohēzijas politikas struktūras reformu, lai dalībvalstīm, reģioniem un pilsētām finansējumu varētu nodrošināt ātrāk un efektīvāk; norāda, ka nepieciešams vairāk elastības un ka Komisijai tas jāņem vērā, nākotnē izstrādājot kohēzijas politiku;

| 155. | uzskata, ka ir būtiski jebkuru Eiropas Savienības ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju, ko atbalsta kohēzijas politika, saskaņot ar rezultātiem konkurētspējas, darba vietu radīšanas un ekoloģiskās izaugsmes jomā, kā arī ar uzlabojumiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā Eiropas mērogā, jo īpaši starp “vecajām” un “jaunajām” dalībvalstīm; |
| --- | --- |

155.

uzskata, ka ir būtiski jebkuru Eiropas Savienības ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju, ko atbalsta kohēzijas politika, saskaņot ar rezultātiem konkurētspējas, darba vietu radīšanas un ekoloģiskās izaugsmes jomā, kā arī ar uzlabojumiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā Eiropas mērogā, jo īpaši starp “vecajām” un “jaunajām” dalībvalstīm;

ES stratēģija 2020. gadam

| 156. | aicina stratēģijā “ES 2020” ietvert plašu koncepciju par ES nākotni kā konkurētspējīgu, sociālu un ilgtspējīgu Savienību, kuras politikas veidošanas centrā ir iedzīvotāji un vides aizsardzība; |
| --- | --- |

156.

aicina stratēģijā “ES 2020” ietvert plašu koncepciju par ES nākotni kā konkurētspējīgu, sociālu un ilgtspējīgu Savienību, kuras politikas veidošanas centrā ir iedzīvotāji un vides aizsardzība;

| 157. | uzskata — ja vēlamies sasniegt šos mērķus, laiks rūpīgi koordinēt ES makroekonomikas politikas virzienus, par prioritāti izvirzot Savienības izaugsmes potenciāla palielināšanu un koncentrējoties uz visaptverošas un ilgtspējīgas attīstības modeli, bez kura nav iespējams atrisināt nevienu no pašreizējām problēmām; uzskata, ka tam ir jābūt jaunās stratēģijas “ES 2020” pamatprincipam; |
| --- | --- |

157.

uzskata — ja vēlamies sasniegt šos mērķus, laiks rūpīgi koordinēt ES makroekonomikas politikas virzienus, par prioritāti izvirzot Savienības izaugsmes potenciāla palielināšanu un koncentrējoties uz visaptverošas un ilgtspējīgas attīstības modeli, bez kura nav iespējams atrisināt nevienu no pašreizējām problēmām; uzskata, ka tam ir jābūt jaunās stratēģijas “ES 2020” pamatprincipam;

| 158. | atzīst — lai novērstu euro krīzes sekas, ko radīja ilgtermiņa ekonomiskā stagnācija, Savienībai vienlaikus ar reformām, kuru mērķis ir atjaunot un uzlabot konkurētspēju, ir jāīsteno stratēģija ar mērķi paātrināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

158.

atzīst — lai novērstu euro krīzes sekas, ko radīja ilgtermiņa ekonomiskā stagnācija, Savienībai vienlaikus ar reformām, kuru mērķis ir atjaunot un uzlabot konkurētspēju, ir jāīsteno stratēģija ar mērķi paātrināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi;

| 159. | atzīmē Eiropadomes apstiprinātos piecus galvenos mērķus attiecībā uz nodarbinātības līmeni, pētniecību un izstrādi, siltumnīcefekta gāzu emisiju, izglītības līmeni un sociālo integrāciju; uzsver, ka šie galvenie mērķi ir jānoformulē saistībā ar konsekventu un saskaņotu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kas ietver ekonomikas, sociālās jomas un vides politikas programmas; |
| --- | --- |

159.

atzīmē Eiropadomes apstiprinātos piecus galvenos mērķus attiecībā uz nodarbinātības līmeni, pētniecību un izstrādi, siltumnīcefekta gāzu emisiju, izglītības līmeni un sociālo integrāciju; uzsver, ka šie galvenie mērķi ir jānoformulē saistībā ar konsekventu un saskaņotu ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, kas ietver ekonomikas, sociālās jomas un vides politikas programmas;

| 160. | uzskata, ka izglītībai ir jākļūst par Savienības ekonomikas stratēģijas galveno sastāvdaļu, lai uzlabotu ES izglītības un apmācības visu līmeņu vispārējo kvalitāti, apvienojot izcilību un taisnīgumu un pārveidojot izglītības modeli; uzskata, ka, ņemot vērā ieguldījumus visos izglītības sistēmas aspektos, izglītības kvalitātē un to personu skaita palielināšanā, kurām ir iespējas saņemt augstāko izglītību, izglītība ir Eiropas Savienības sabiedrības prece; ierosina Eiropas mērogā ieviest pastāvīgu un visaptverošu mūžizglītības sistēmu, tostarp nodrošināt Erasmus un Leonardo programmu izglītības un apmācības mobilitātes jomā plašāku pieejamību; norāda, ka ir steidzami jāpalielina ieguldījumu apjoms pētniecības un izstrādes jomā, jo īpaši to ņemot vērā 7. pētniecības pamatprogrammas vidusposma novērtējumā un nākamajā ES finanšu plānā; |
| --- | --- |

160.

uzskata, ka izglītībai ir jākļūst par Savienības ekonomikas stratēģijas galveno sastāvdaļu, lai uzlabotu ES izglītības un apmācības visu līmeņu vispārējo kvalitāti, apvienojot izcilību un taisnīgumu un pārveidojot izglītības modeli; uzskata, ka, ņemot vērā ieguldījumus visos izglītības sistēmas aspektos, izglītības kvalitātē un to personu skaita palielināšanā, kurām ir iespējas saņemt augstāko izglītību, izglītība ir Eiropas Savienības sabiedrības prece; ierosina Eiropas mērogā ieviest pastāvīgu un visaptverošu mūžizglītības sistēmu, tostarp nodrošināt Erasmus un Leonardo programmu izglītības un apmācības mobilitātes jomā plašāku pieejamību; norāda, ka ir steidzami jāpalielina ieguldījumu apjoms pētniecības un izstrādes jomā, jo īpaši to ņemot vērā 7. pētniecības pamatprogrammas vidusposma novērtējumā un nākamajā ES finanšu plānā;

| 161. | uzsver, ka galvenā uzmanība ir jāpievērš tam, lai tiktu risināta jauniešu bezdarba problēma un veiksmīgāk nodrošinātas tirgus vajadzībām atbilstošas prasmes; uzskata, ka ir jāveido publiskā un privātā sektora partnerība izglītības nozarē un ka ar studentu un pētnieku pārrobežu mobilitāti apmaiņas programmās un ar prakses iespējām jāveicina Eiropas augstskolu pievilcība starptautiskā mērogā, vienlaicīgi saglabājot mērķi pētniecībai un izstrādei izmantot 3 % no IKP, kas ar pētniecības un augstākās izglītības palīdzību veicinātu inovācijas; |
| --- | --- |

161.

uzsver, ka galvenā uzmanība ir jāpievērš tam, lai tiktu risināta jauniešu bezdarba problēma un veiksmīgāk nodrošinātas tirgus vajadzībām atbilstošas prasmes; uzskata, ka ir jāveido publiskā un privātā sektora partnerība izglītības nozarē un ka ar studentu un pētnieku pārrobežu mobilitāti apmaiņas programmās un ar prakses iespējām jāveicina Eiropas augstskolu pievilcība starptautiskā mērogā, vienlaicīgi saglabājot mērķi pētniecībai un izstrādei izmantot 3 % no IKP, kas ar pētniecības un augstākās izglītības palīdzību veicinātu inovācijas;

| 162. | uzskata, ka Komisijas ierosinātajai stratēģijai “ES 2020” būtu jākoncentrējas uz iekšējā tirgus birokrātijas mazināšanu, līdz 2012. gadam samazinot uzņēmumu administratīvo slogu par 25 %, un efektivitātes palielināšanu, izmantojot internetu kā pamatu ES mēroga “E-tirgum”, kas savukārt radītu jaunus pakalpojumus un darba vietas; |
| --- | --- |

162.

uzskata, ka Komisijas ierosinātajai stratēģijai “ES 2020” būtu jākoncentrējas uz iekšējā tirgus birokrātijas mazināšanu, līdz 2012. gadam samazinot uzņēmumu administratīvo slogu par 25 %, un efektivitātes palielināšanu, izmantojot internetu kā pamatu ES mēroga “E-tirgum”, kas savukārt radītu jaunus pakalpojumus un darba vietas;

| 163. | uzskata, ka ir jāstiprina stratēģijas “ES 2020” pārvaldības struktūra, lai nodrošinātu stratēģijas mērķa sasniegšanu; pauž viedokli — lai jaunā stratēģija būtu veiksmīga, ir plašāk jāizmanto saistoši pasākumi, nevis jāturpina ekonomikas politikas jomā izmantot atvērto koordinācijas metodi; mudina Padomi un Komisiju ierosināt ekonomikas atveseļošanas stratēģiju, kas galvenokārt balstītos uz ES instrumentiem, nevis uz starpvaldību ierosmēm; |
| --- | --- |

163.

uzskata, ka ir jāstiprina stratēģijas “ES 2020” pārvaldības struktūra, lai nodrošinātu stratēģijas mērķa sasniegšanu; pauž viedokli — lai jaunā stratēģija būtu veiksmīga, ir plašāk jāizmanto saistoši pasākumi, nevis jāturpina ekonomikas politikas jomā izmantot atvērto koordinācijas metodi; mudina Padomi un Komisiju ierosināt ekonomikas atveseļošanas stratēģiju, kas galvenokārt balstītos uz ES instrumentiem, nevis uz starpvaldību ierosmēm;

| 164. | uzskata, ka ar labu pārvaldību vai ekonomisku valdību vien nepietiek, lai nodrošinātu tādu Eiropas Savienības izaugsmes stratēģiju, kas vajadzīga krīzes pārvarēšanai un konkurētspējas nodrošināšanai pasaules mērogā; tomēr pauž pārliecību, ka vien saistībā ar euro EMS desmit īstenošanas gadi ir pierādījuši šādas stratēģijas pilnīgu nepieciešamību; |
| --- | --- |

164.

uzskata, ka ar labu pārvaldību vai ekonomisku valdību vien nepietiek, lai nodrošinātu tādu Eiropas Savienības izaugsmes stratēģiju, kas vajadzīga krīzes pārvarēšanai un konkurētspējas nodrošināšanai pasaules mērogā; tomēr pauž pārliecību, ka vien saistībā ar euro EMS desmit īstenošanas gadi ir pierādījuši šādas stratēģijas pilnīgu nepieciešamību;

| 165. | prasa, lai stratēģijā “ES 2020” iekļautu mērķi, paredzot uz pusi samazināt nabadzību ES, un norāda, ka vairākums Eiropas iedzīvotāju, kuri pašlaik dzīvo nabadzībā vai kuri var nonākt nabadzībā, ir sievietes, sevišķi vecāka gadagājuma sievietes, migrantes, vientuļās mātes un ģimenes aprūpētājas; turklāt uzskata, ka būtu jāņem vērā arī visas cilvēka dzīves perspektīva, jo vecāku nabadzība tieši ietekmē bērna dzīvi, attīstību un nākotni; |
| --- | --- |

165.

prasa, lai stratēģijā “ES 2020” iekļautu mērķi, paredzot uz pusi samazināt nabadzību ES, un norāda, ka vairākums Eiropas iedzīvotāju, kuri pašlaik dzīvo nabadzībā vai kuri var nonākt nabadzībā, ir sievietes, sevišķi vecāka gadagājuma sievietes, migrantes, vientuļās mātes un ģimenes aprūpētājas; turklāt uzskata, ka būtu jāņem vērā arī visas cilvēka dzīves perspektīva, jo vecāku nabadzība tieši ietekmē bērna dzīvi, attīstību un nākotni;

| 166. | prasa izstrādāt vērienīgu ilgtermiņa stratēģiju cīņai pret nabadzību, lai novērstu nevienlīdzību un sociālo atstumtību, nosakot plašus mērķus nabadzības mazināšanai un attiecībā uz nabadzību, kas skar strādājošos; tādēļ ierosina veidot ES pamatpolitiku par minimālo ienākumu noteikšanas kārtību, ņemot vērā subsidiaritātes principu, dažādu praksi, sarunas par darba koplīgumiem un dalībvalstu tiesību aktiem, pamatojoties uz ES kritērijiem, kas noteikti atbilstīgi dzīves līmenim katrā dalībvalstī; aicina arī noteikt bērnu pabalstu, lai īstenotu iepriekšminēto mērķi — mazināt nabadzību, nevienlīdzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

166.

prasa izstrādāt vērienīgu ilgtermiņa stratēģiju cīņai pret nabadzību, lai novērstu nevienlīdzību un sociālo atstumtību, nosakot plašus mērķus nabadzības mazināšanai un attiecībā uz nabadzību, kas skar strādājošos; tādēļ ierosina veidot ES pamatpolitiku par minimālo ienākumu noteikšanas kārtību, ņemot vērā subsidiaritātes principu, dažādu praksi, sarunas par darba koplīgumiem un dalībvalstu tiesību aktiem, pamatojoties uz ES kritērijiem, kas noteikti atbilstīgi dzīves līmenim katrā dalībvalstī; aicina arī noteikt bērnu pabalstu, lai īstenotu iepriekšminēto mērķi — mazināt nabadzību, nevienlīdzību un sociālo atstumtību;

| 167. | uzskata, ka pirms dalībvalsts stabilitātes un izaugsmes programmas (stratēģija “ES 2020”) pieņemšanas attiecīgās dalībvalsts parlamentā ir jāorganizē debates; |
| --- | --- |

167.

uzskata, ka pirms dalībvalsts stabilitātes un izaugsmes programmas (stratēģija “ES 2020”) pieņemšanas attiecīgās dalībvalsts parlamentā ir jāorganizē debates;

Inovācijas

| 168. | norāda, ka Komisijas inovāciju ieviešanas rezultātu apkopojums rāda, ka pētniecības un inovāciju jomā Eiropa vēl aizvien būtiski atpaliek no Japānas un ASV; |
| --- | --- |

168.

norāda, ka Komisijas inovāciju ieviešanas rezultātu apkopojums rāda, ka pētniecības un inovāciju jomā Eiropa vēl aizvien būtiski atpaliek no Japānas un ASV;

| 169. | uzskata, ka Eiropas Savienībai papildus mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanai ir proaktīvi un koordinēti jāfinansē pētniecība un inovācijas un jāieņem vadošā loma jaunās nodarbinātības nozarēs un privāto ieguldījumu piesaistē; |
| --- | --- |

169.

uzskata, ka Eiropas Savienībai papildus mazo un vidējo uzņēmumu finansēšanai ir proaktīvi un koordinēti jāfinansē pētniecība un inovācijas un jāieņem vadošā loma jaunās nodarbinātības nozarēs un privāto ieguldījumu piesaistē;

| 170. | norāda, ka vienai no Eiropas Komisijas un dalībvalstu prioritātēm jābūt pārejai uz energoefektīvu ekonomiku kā ES energoapgādes drošības palielināšanas veidam; uzskata, ka Eiropas Savienībai jāveicina inovatīva enerģijas ražošana no atjaunojamiem enerģijas avotiem, lielāko uzmanību pievēršot vietējiem enerģijas avotiem ar zemu oglekļa emisiju; |
| --- | --- |

170.

norāda, ka vienai no Eiropas Komisijas un dalībvalstu prioritātēm jābūt pārejai uz energoefektīvu ekonomiku kā ES energoapgādes drošības palielināšanas veidam; uzskata, ka Eiropas Savienībai jāveicina inovatīva enerģijas ražošana no atjaunojamiem enerģijas avotiem, lielāko uzmanību pievēršot vietējiem enerģijas avotiem ar zemu oglekļa emisiju;

| 171. | uzskata, ka iekšējā enerģētikas tirgus darbībā, kā arī plašākā enerģijas ražošanā no atjaunojamiem avotiem izšķirīga nozīme ir energotīklu starpsavienojumiem; uzsver, ka svarīga ir viedo tīklu attīstība; |
| --- | --- |

171.

uzskata, ka iekšējā enerģētikas tirgus darbībā, kā arī plašākā enerģijas ražošanā no atjaunojamiem avotiem izšķirīga nozīme ir energotīklu starpsavienojumiem; uzsver, ka svarīga ir viedo tīklu attīstība;

| 172. | norāda, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzētu būt atjaunojamu un energoefektīvu tehnoloģiju attīstības pamatam; norāda, ka ir ļoti svarīgi izstrādāt finanšu instrumentus, kas veicina energoefektivitāti un inovācijas atjaunojamās enerģijas izmantošanā; |
| --- | --- |

172.

norāda, ka mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vajadzētu būt atjaunojamu un energoefektīvu tehnoloģiju attīstības pamatam; norāda, ka ir ļoti svarīgi izstrādāt finanšu instrumentus, kas veicina energoefektivitāti un inovācijas atjaunojamās enerģijas izmantošanā;

| 173. | uzskata, ka ieguldījumiem dzīvojamo ēku atjaunošanā un sabiedriskajā transportā jākļūst par prioritāti, lai mazinātos enerģijas izmaksas un enerģētiskā nabadzība un izdotos aizsākt pozitīvu noslēgtu ciklu; |
| --- | --- |

173.

uzskata, ka ieguldījumiem dzīvojamo ēku atjaunošanā un sabiedriskajā transportā jākļūst par prioritāti, lai mazinātos enerģijas izmaksas un enerģētiskā nabadzība un izdotos aizsākt pozitīvu noslēgtu ciklu;

| 174. | atbalsta to, ka pakāpeniska pāreja uz ekoloģisku ekonomiku jāīsteno godīgi un taisnīgi; uzskata, ka pārejas radītiem darba vietu zudumiem laikus jāsagatavojas, pastiprinot darbinieku apmācību un pilnveidojot viņu prasmes jaunajās tehnoloģijās; norāda, ka enerģētiskā nabadzība ir būtiska problēma, kas kļūst arvien lielāka; |
| --- | --- |

174.

atbalsta to, ka pakāpeniska pāreja uz ekoloģisku ekonomiku jāīsteno godīgi un taisnīgi; uzskata, ka pārejas radītiem darba vietu zudumiem laikus jāsagatavojas, pastiprinot darbinieku apmācību un pilnveidojot viņu prasmes jaunajās tehnoloģijās; norāda, ka enerģētiskā nabadzība ir būtiska problēma, kas kļūst arvien lielāka;

| 175. | aicina Komisiju izstrādāt un ierosināt tādu mehānismu, ar kuru MVU un citiem novatoriem piedāvātu riska mazināšanas finansējumu, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerību ar privātiem akciju fondiem — šādā gadījumā līdzekļus piešķirtu no Eiropas Investīciju bankas, dalībvalstu budžeta un Eiropas Investīciju fonda riska garantijas mehānismiem, izmantojot privātu akciju fondu, kas sniegtu iespēju projektos palielināt privāto ieguldījumu īpatsvaru līdz 80 %; |
| --- | --- |

175.

aicina Komisiju izstrādāt un ierosināt tādu mehānismu, ar kuru MVU un citiem novatoriem piedāvātu riska mazināšanas finansējumu, izmantojot publiskā un privātā sektora partnerību ar privātiem akciju fondiem — šādā gadījumā līdzekļus piešķirtu no Eiropas Investīciju bankas, dalībvalstu budžeta un Eiropas Investīciju fonda riska garantijas mehānismiem, izmantojot privātu akciju fondu, kas sniegtu iespēju projektos palielināt privāto ieguldījumu īpatsvaru līdz 80 %;

| 176. | atbalsta tādu finanšu iestāžu izveidi, kuras visā Savienībā piešķirtu finansējumu inovatīviem projektiem, kas ir svarīgi ilgtspējīgas izaugsmes panākšanai nākotnē; |
| --- | --- |

176.

atbalsta tādu finanšu iestāžu izveidi, kuras visā Savienībā piešķirtu finansējumu inovatīviem projektiem, kas ir svarīgi ilgtspējīgas izaugsmes panākšanai nākotnē;

| 177. | mudina Komisiju samazināt administratīvos šķēršļus un uzlabot apstākļus inovācijām, šai nolūkā, piemēram, izveidojot vienotu ES patentu; norāda, ka labi iecerētas programmas, kuru mērķis ir veicināt konkurētspēju un veidot ilgtspējīgu ekonomiku, pienācīgi nedarbojas, jo netiek rosināta MVU, augstskolu un starptautisko uzņēmumu līdzdalība Eiropas programmu īstenošanā; |
| --- | --- |

177.

mudina Komisiju samazināt administratīvos šķēršļus un uzlabot apstākļus inovācijām, šai nolūkā, piemēram, izveidojot vienotu ES patentu; norāda, ka labi iecerētas programmas, kuru mērķis ir veicināt konkurētspēju un veidot ilgtspējīgu ekonomiku, pienācīgi nedarbojas, jo netiek rosināta MVU, augstskolu un starptautisko uzņēmumu līdzdalība Eiropas programmu īstenošanā;

| 178. | norāda, ka nodokļu un monetārā politika nevar aizstāt strukturālās reformas, ar kurām jārisina Eiropas ekonomikas trūkumi — strauji augošais parāds un deficīts, sabiedrības novecošana, inflācijas kāpuma vai deflācijas procesa iespējamība, klimata pārmaiņu mazināšanas politiku radītais risks rūpniecībai, jo īpaši saistībā ar neskaidrību par jaunajiem mērķiem un standartiem, zemā produktivitāte un nepietiekamā konkurētspēja; aicina nodrošināt lielāku efektivitāti publisko līdzekļu izmantošanā gan ES, gan valsts līmenī; uzskata, ka, pieņemot koordinētu politiku un mērķus, ir jāņem vērā krīzes perioda ilguma un intensitātes atšķirības dalībvalstīs, kā arī dalībvalstu atšķirīgais fiskālais un monetārais stāvoklis pirms krīzes; uzskata, ka tas ļautu ātrāk panākt dalībvalstu tautsaimniecību patiesu saskaņotību; |
| --- | --- |

178.

norāda, ka nodokļu un monetārā politika nevar aizstāt strukturālās reformas, ar kurām jārisina Eiropas ekonomikas trūkumi — strauji augošais parāds un deficīts, sabiedrības novecošana, inflācijas kāpuma vai deflācijas procesa iespējamība, klimata pārmaiņu mazināšanas politiku radītais risks rūpniecībai, jo īpaši saistībā ar neskaidrību par jaunajiem mērķiem un standartiem, zemā produktivitāte un nepietiekamā konkurētspēja; aicina nodrošināt lielāku efektivitāti publisko līdzekļu izmantošanā gan ES, gan valsts līmenī; uzskata, ka, pieņemot koordinētu politiku un mērķus, ir jāņem vērā krīzes perioda ilguma un intensitātes atšķirības dalībvalstīs, kā arī dalībvalstu atšķirīgais fiskālais un monetārais stāvoklis pirms krīzes; uzskata, ka tas ļautu ātrāk panākt dalībvalstu tautsaimniecību patiesu saskaņotību;

| 179. | uzskata, ka veiksmīgas Eiropas stratēģijas pamatā jābūt pareizai nodokļu politikai, kas vērsta uz inovācijām, izglītību un nodarbinātību — vienīgais veids, kā ilgtspējīgi veicināt produktivitāti, nodarbinātību un izaugsmi; |
| --- | --- |

179.

uzskata, ka veiksmīgas Eiropas stratēģijas pamatā jābūt pareizai nodokļu politikai, kas vērsta uz inovācijām, izglītību un nodarbinātību — vienīgais veids, kā ilgtspējīgi veicināt produktivitāti, nodarbinātību un izaugsmi;

| 180. | norāda, ka klimata pārmaiņu un ierobežoto resursu problēmas risināšana un bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšana ir pamatnosacījumi turpmākai Eiropas ekonomikas izaugsmei; norāda, ka šīs izaugsmes pamatā tādēļ jābūt ekonomikas izaugsmes nošķiršanai no resursu izmantošanas, kā arī videi labvēlīgām inovācijām un ekoloģiski ilgtspējīgas ekonomikas attīstībai; |
| --- | --- |

180.

norāda, ka klimata pārmaiņu un ierobežoto resursu problēmas risināšana un bioloģiskās daudzveidības zuduma apturēšana ir pamatnosacījumi turpmākai Eiropas ekonomikas izaugsmei; norāda, ka šīs izaugsmes pamatā tādēļ jābūt ekonomikas izaugsmes nošķiršanai no resursu izmantošanas, kā arī videi labvēlīgām inovācijām un ekoloģiski ilgtspējīgas ekonomikas attīstībai;

| 181. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2007. gadā pieņemto stratēģiju, kuras mērķis ir palielināt Eiropas Savienības enerģētisko neatkarību un noteikt precīzas saistības klimata pārmaiņu apkarošanas jomā; uzskata, ka šajā krīzes situācijā minētās stratēģijas nozīme ir vēl lielāka; tomēr uzskata, ka šīs stratēģijas sekmīgai īstenošanai nepietiek tikai ar iekšējā tirgus regulēšanu — ir nepieciešama vērienīgāka Savienības darbība; |
| --- | --- |

181.

atzinīgi vērtē Eiropadomes 2007. gadā pieņemto stratēģiju, kuras mērķis ir palielināt Eiropas Savienības enerģētisko neatkarību un noteikt precīzas saistības klimata pārmaiņu apkarošanas jomā; uzskata, ka šajā krīzes situācijā minētās stratēģijas nozīme ir vēl lielāka; tomēr uzskata, ka šīs stratēģijas sekmīgai īstenošanai nepietiek tikai ar iekšējā tirgus regulēšanu — ir nepieciešama vērienīgāka Savienības darbība;

Nodarbinātība

| 182. | uzskata, ka svarīgs Eiropas Savienības uzdevums ir saglabāt konkurētspēju, palielināt izaugsmi un mazināt augsto bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

182.

uzskata, ka svarīgs Eiropas Savienības uzdevums ir saglabāt konkurētspēju, palielināt izaugsmi un mazināt augsto bezdarba līmeni;

| 183. | atkārtoti pauž uzskatu, ka kvalitatīvai nodarbinātībai ir jābūt stratēģijas 2020. gadam galvenajai prioritātei un ka nolūkā uzlabot nodarbinātības rādītājus izšķiroša nozīme ir spēcīgākai virzībai uz pareizi funkcionējošiem darba tirgiem un sociāliem apstākļiem; tādēļ aicina izstrādāt jaunu programmu, lai sekmētu pienācīgu darba vietu radīšanu, visā Eiropā nodrošinātu darba ņēmēju tiesības un uzlabotu darba apstākļus; |
| --- | --- |

183.

atkārtoti pauž uzskatu, ka kvalitatīvai nodarbinātībai ir jābūt stratēģijas 2020. gadam galvenajai prioritātei un ka nolūkā uzlabot nodarbinātības rādītājus izšķiroša nozīme ir spēcīgākai virzībai uz pareizi funkcionējošiem darba tirgiem un sociāliem apstākļiem; tādēļ aicina izstrādāt jaunu programmu, lai sekmētu pienācīgu darba vietu radīšanu, visā Eiropā nodrošinātu darba ņēmēju tiesības un uzlabotu darba apstākļus;

| 184. | uzskata, ka jaunajā stratēģijā lielāka uzmanība jāpievērš pienācīgām darba vietām, tostarp cīņai pret nedeklarēto darbu, un jānodrošina, lai darba tirgū atgrieztos tie cilvēki, kuri pašreiz no tā ir izslēgti; |
| --- | --- |

184.

uzskata, ka jaunajā stratēģijā lielāka uzmanība jāpievērš pienācīgām darba vietām, tostarp cīņai pret nedeklarēto darbu, un jānodrošina, lai darba tirgū atgrieztos tie cilvēki, kuri pašreiz no tā ir izslēgti;

| 185. | uzskata, ka jaunajā stratēģijā jāsekmē tādu darba tirgu izaugsme, kas gan rada stimulus, gan uzlabo darba apstākļus darbiniekiem, vienlaikus aktīvāk stimulējot darba devējus pieņemt darbā un saglabāt personālu; |
| --- | --- |

185.

uzskata, ka jaunajā stratēģijā jāsekmē tādu darba tirgu izaugsme, kas gan rada stimulus, gan uzlabo darba apstākļus darbiniekiem, vienlaikus aktīvāk stimulējot darba devējus pieņemt darbā un saglabāt personālu;

| 186. | uzsver, ka Eiropas konkurētspējas mazināšanos ir svarīgi aplūkot globāli; ņemot vērā prognozēto darbaspēka trūkumu ilgtermiņā, ir svarīgi raudzīties plašāk, nevis tikai uz krīzi, un ir svarīgi izpētīt Eiropas shēmas, kas ļautu “migrēt zināšanām” un novērstu Eiropas intelektuālā darbaspēka emigrāciju; |
| --- | --- |

186.

uzsver, ka Eiropas konkurētspējas mazināšanos ir svarīgi aplūkot globāli; ņemot vērā prognozēto darbaspēka trūkumu ilgtermiņā, ir svarīgi raudzīties plašāk, nevis tikai uz krīzi, un ir svarīgi izpētīt Eiropas shēmas, kas ļautu “migrēt zināšanām” un novērstu Eiropas intelektuālā darbaspēka emigrāciju;

| 187. | uzskata, ka stingra un izlēmīga rīcība stāvokļa uzlabošanai nodarbinātības jomā ir vēl jo vairāk nepieciešama tāpēc, ka pastāv risks — Savienībā ekonomikas atveseļošanās var notikt bez ilgtspējīgas darba vietu izveides; |
| --- | --- |

187.

uzskata, ka stingra un izlēmīga rīcība stāvokļa uzlabošanai nodarbinātības jomā ir vēl jo vairāk nepieciešama tāpēc, ka pastāv risks — Savienībā ekonomikas atveseļošanās var notikt bez ilgtspējīgas darba vietu izveides;

| 188. | mudina Savienību saistīt darbību nodarbinātības atbalsta jomā ar nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas pasākumiem un efektīvi funkcionējošu iekšējo tirgu darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, lai novērstu to, ka krīze vēl vairāk padziļina nevienlīdzību; |
| --- | --- |

188.

mudina Savienību saistīt darbību nodarbinātības atbalsta jomā ar nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas pasākumiem un efektīvi funkcionējošu iekšējo tirgu darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, lai novērstu to, ka krīze vēl vairāk padziļina nevienlīdzību;

| 189. | aicina dalībvalstis un Komisiju līdz 2020. gadam panākt 75 % nodarbinātības līmeni vīriešiem un sievietēm, šai nolūkā samazinot darba tirgus segmentāciju un enerģiskāk veicot pasākumus, kas atvieglotu aprūpes pienākumu un ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu; |
| --- | --- |

189.

aicina dalībvalstis un Komisiju līdz 2020. gadam panākt 75 % nodarbinātības līmeni vīriešiem un sievietēm, šai nolūkā samazinot darba tirgus segmentāciju un enerģiskāk veicot pasākumus, kas atvieglotu aprūpes pienākumu un ģimenes dzīves saskaņošanu ar darbu;

| 190. | uzskata, ka darba vietu radīšanas atbalsta pasākumiem ir jākoncentrējas uz jauniešu nodarbinātību un šajā nolūkā ir jāveicina ar līdztiesības aspektiem saistītas programmas, kas jauniešiem palīdz apgūt reālajai ekonomikai nepieciešamās prasmes; |
| --- | --- |

190.

uzskata, ka darba vietu radīšanas atbalsta pasākumiem ir jākoncentrējas uz jauniešu nodarbinātību un šajā nolūkā ir jāveicina ar līdztiesības aspektiem saistītas programmas, kas jauniešiem palīdz apgūt reālajai ekonomikai nepieciešamās prasmes;

| 191. | uzsver nepieciešamību izveidot integrējošus un konkurētspējīgus darba tirgus, kas darba devējiem nodrošina lielāku elastīgumu, vienlaicīgi garantējot bezdarbnieka pabalstus apvienojumā ar aktīvu atbalstu jaunas darba vietas atrašanai darba vietas zaudēšanas gadījumā; |
| --- | --- |

191.

uzsver nepieciešamību izveidot integrējošus un konkurētspējīgus darba tirgus, kas darba devējiem nodrošina lielāku elastīgumu, vienlaicīgi garantējot bezdarbnieka pabalstus apvienojumā ar aktīvu atbalstu jaunas darba vietas atrašanai darba vietas zaudēšanas gadījumā;

| 192. | uzskata, ka izglītībai ir jāpaliek dalībvalstu kompetencē, tomēr ir vajadzīga ES mēroga kvalifikāciju atzīšana un ES ieguldījumi visos izglītības sistēmas aspektos, izglītības kvalitātē un to personu skaita palielināšanā, kurām ir tiesības saņemt augstāko izglītību; ierosina Eiropas mērogā ieviest pastāvīgu un visaptverošu mūžizglītības pamatnostādņu sistēmu, saskaņā ar kuru Savienības programmas Erasmus un Leonardo izglītības un apmācības mobilitātes jomā kļūtu plaši pieejamas; |
| --- | --- |

192.

uzskata, ka izglītībai ir jāpaliek dalībvalstu kompetencē, tomēr ir vajadzīga ES mēroga kvalifikāciju atzīšana un ES ieguldījumi visos izglītības sistēmas aspektos, izglītības kvalitātē un to personu skaita palielināšanā, kurām ir tiesības saņemt augstāko izglītību; ierosina Eiropas mērogā ieviest pastāvīgu un visaptverošu mūžizglītības pamatnostādņu sistēmu, saskaņā ar kuru Savienības programmas Erasmus un Leonardo izglītības un apmācības mobilitātes jomā kļūtu plaši pieejamas;

| 193. | atgādina, ka nodarbinātība ir viens no ekonomikas galvenajiem aspektiem, jo tā veicina pirktspēju; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jācenšas īstenot mērķis par pilnīgu un kvalitatīvu nodarbinātību un iekšējā tirgus ilgtspējīga darbība ir atkarīga no darba tirgus, kas piedāvā pienācīgas kvalitātes darba apstākļu un inovācijas; |
| --- | --- |

193.

atgādina, ka nodarbinātība ir viens no ekonomikas galvenajiem aspektiem, jo tā veicina pirktspēju; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jācenšas īstenot mērķis par pilnīgu un kvalitatīvu nodarbinātību un iekšējā tirgus ilgtspējīga darbība ir atkarīga no darba tirgus, kas piedāvā pienācīgas kvalitātes darba apstākļu un inovācijas;

| 194. | mudina dalībvalstis ar darba tirgum paredzētiem politikas pasākumiem risināt gan cikliskā, gan ilgtermiņa bezdarba problēmu; |
| --- | --- |

194.

mudina dalībvalstis ar darba tirgum paredzētiem politikas pasākumiem risināt gan cikliskā, gan ilgtermiņa bezdarba problēmu;

| 195. | uzskata, ka Eiropai ir vajadzīga stabila izaugsme, lai uzturētu savu sociālo sistēmu, ar ko veicina Eiropas sociālās tirgus ekonomikas konkurētspēju; |
| --- | --- |

195.

uzskata, ka Eiropai ir vajadzīga stabila izaugsme, lai uzturētu savu sociālo sistēmu, ar ko veicina Eiropas sociālās tirgus ekonomikas konkurētspēju;

| 196. | norāda, ka ir svarīgi sekmēt mobilitāti, kas arī uzņēmumiem dod iespēju vieglāk atrast tiem vajadzīgos lietpratīgos darbiniekus un nodrošina labāku iekšējā tirgus darbību, tostarp krīzes laikā; norāda, ka vienlaikus ar darbinieku mobilitāti ir jānodrošina darba apstākļu uzlabošana; |
| --- | --- |

196.

norāda, ka ir svarīgi sekmēt mobilitāti, kas arī uzņēmumiem dod iespēju vieglāk atrast tiem vajadzīgos lietpratīgos darbiniekus un nodrošina labāku iekšējā tirgus darbību, tostarp krīzes laikā; norāda, ka vienlaikus ar darbinieku mobilitāti ir jānodrošina darba apstākļu uzlabošana;

Jaunu darba vietu izveide, veicinot MVU

| 197. | norāda, ka visu valstu ekonomikā būtiska loma ir MVU un uzņēmējiem, tie ir galvenie nodarbinātības un ienākumu radītāji, kā arī inovāciju un izaugsmes dzinējspēks; uzskata, ka MVU ir ārkārtīgi svarīgi ES turpmākajai attīstībai, izaugsmei un labklājībai un ka ES konkurētspēju pasaules mērogā var stiprināt, nosakot MVU par prioritāti; |
| --- | --- |

197.

norāda, ka visu valstu ekonomikā būtiska loma ir MVU un uzņēmējiem, tie ir galvenie nodarbinātības un ienākumu radītāji, kā arī inovāciju un izaugsmes dzinējspēks; uzskata, ka MVU ir ārkārtīgi svarīgi ES turpmākajai attīstībai, izaugsmei un labklājībai un ka ES konkurētspēju pasaules mērogā var stiprināt, nosakot MVU par prioritāti;

| 198. | uzskata, ka ir laiks raudzīties uz priekšu un mācīties no pagātnē pieļautajām kļūdām — tas nozīmē laika gaitā veikt strukturālas izmaiņas, kas padarīs mūsu MVU konkurētspējīgākus un sagatavotākus papildu pārbaudījumiem, kurus radīs globalizētā vide un konkurentu spēja iekļūt aizvien inovatīvākās tirgus nišās, un šādi, iespējams, nodrošināt darba vietas daudziem mazāk aizsargātiem iedzīvotājiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

198.

uzskata, ka ir laiks raudzīties uz priekšu un mācīties no pagātnē pieļautajām kļūdām — tas nozīmē laika gaitā veikt strukturālas izmaiņas, kas padarīs mūsu MVU konkurētspējīgākus un sagatavotākus papildu pārbaudījumiem, kurus radīs globalizētā vide un konkurentu spēja iekļūt aizvien inovatīvākās tirgus nišās, un šādi, iespējams, nodrošināt darba vietas daudziem mazāk aizsargātiem iedzīvotājiem un viņu ģimenēm;

| 199. | atzīst, ka ir jāpārskata MVU pašreizējā definīcija ES un jāpazemina kritērijs attiecībā uz darbinieku skaitu, lai MVU jomā varētu īstenot mērķtiecīgāku politiku; |
| --- | --- |

199.

atzīst, ka ir jāpārskata MVU pašreizējā definīcija ES un jāpazemina kritērijs attiecībā uz darbinieku skaitu, lai MVU jomā varētu īstenot mērķtiecīgāku politiku;

| 200. | norāda — lai sasniegtu noteikto mērķi rosināt rūpniecību un MVU orientēties uz inovācijām, nepietiks ar to vien, ka tiks uzlabota kapitāla pieejamība kopumā, būs jānosaka arī mērķis dažādot finansējuma avotus; |
| --- | --- |

200.

norāda — lai sasniegtu noteikto mērķi rosināt rūpniecību un MVU orientēties uz inovācijām, nepietiks ar to vien, ka tiks uzlabota kapitāla pieejamība kopumā, būs jānosaka arī mērķis dažādot finansējuma avotus;

| 201. | uzskata, ka, ņemot vērā ekonomikas atveseļošanu, īpaša uzmanība ir jāpievērš MVU kā produktivitātes palielinātājiem un jaunu līdzekļu radītājiem un tādēļ ir jāievieš mehānismi, lai nepieļautu MVU aiziešanu no tirgus, jo tas palielinātu bezdarbu un paildzinātu ekonomikas vājuma periodu; uzskata, ka ir jāgarantē arī Eiropas Sociālā fonda līdzekļu efektīva sadale; |
| --- | --- |

201.

uzskata, ka, ņemot vērā ekonomikas atveseļošanu, īpaša uzmanība ir jāpievērš MVU kā produktivitātes palielinātājiem un jaunu līdzekļu radītājiem un tādēļ ir jāievieš mehānismi, lai nepieļautu MVU aiziešanu no tirgus, jo tas palielinātu bezdarbu un paildzinātu ekonomikas vājuma periodu; uzskata, ka ir jāgarantē arī Eiropas Sociālā fonda līdzekļu efektīva sadale;

| 202. | uzskata, ka MVU ir jāuztver kā virzītājspēks, kas veicina mazāka apjoma ieguldījumus, kurus finansē ar kohēzijas fondiem; uzskata, ka šajā sakarībā ir ļoti svarīgi piešķirt līdzekļus augstskolām un veicināt partnerību ar MVU; |
| --- | --- |

202.

uzskata, ka MVU ir jāuztver kā virzītājspēks, kas veicina mazāka apjoma ieguldījumus, kurus finansē ar kohēzijas fondiem; uzskata, ka šajā sakarībā ir ļoti svarīgi piešķirt līdzekļus augstskolām un veicināt partnerību ar MVU;

| 203. | atzīst, ka ES iekšējais tirgus palīdz veidot auglīgu uzņēmējdarbības vidi visā Savienībā, vienlaikus sniedzot labumu arī patērētājiem; tomēr apzinās, ka MVU, darbojoties iekšējā tirgū, saskaras ar daudzām problēmām, un to darbība bieži vien ir daudz neefektīvāka, nekā tā varētu būt, un, lai MVU varētu pilnvērtīgi darboties iekšējā tirgū, tiem ir vajadzīgs atbalsts, jo īpaši mikrolīmenī, to piekļuve informācijai attiecībā uz iespējām ir jāuzlabo līdz tādai pakāpei, lai varētu veidot Eiropas līmeņa platformas, un tikai šādā veidā MVU var izzināt iespējas uzņēmējdarbības jomā, papildināt tās un atrast līdzekļus, ar ko piekļūt tirgiem Savienībā; |
| --- | --- |

203.

atzīst, ka ES iekšējais tirgus palīdz veidot auglīgu uzņēmējdarbības vidi visā Savienībā, vienlaikus sniedzot labumu arī patērētājiem; tomēr apzinās, ka MVU, darbojoties iekšējā tirgū, saskaras ar daudzām problēmām, un to darbība bieži vien ir daudz neefektīvāka, nekā tā varētu būt, un, lai MVU varētu pilnvērtīgi darboties iekšējā tirgū, tiem ir vajadzīgs atbalsts, jo īpaši mikrolīmenī, to piekļuve informācijai attiecībā uz iespējām ir jāuzlabo līdz tādai pakāpei, lai varētu veidot Eiropas līmeņa platformas, un tikai šādā veidā MVU var izzināt iespējas uzņēmējdarbības jomā, papildināt tās un atrast līdzekļus, ar ko piekļūt tirgiem Savienībā;

| 204. | uzskata, ka Eiropas ekonomikas interesēs ir nodrošināt arī to, lai iedzīvotāji, aizejot pensijā, turpinātu aktīvi un produktīvi darboties, un šo viņu īpašo zināšanu zaudējumu var mazināt, mudinot vecāka gadagājuma iedzīvotājus, lai viņi turpinātu aktīvu darbību, izmantojot elastīgākas struktūras un uz pilsoniskās līdzdalības balstītus tīklus, kā arī piesaistot viņus ekonomikas dalībniekiem un akadēmiskajām aprindām; uzskata, ka vislielāko labumu no šāda tīkla, ko veido neoficiālas struktūras, ar kurām var konsultēties, varētu gūt MVU, jo lielākā daļa šo uzņēmumu nevar atļauties izmantot pakalpojumus, ko piedāvā konsultāciju sniegšanas uzņēmumi; uzsver, ka vecāka gadagājuma iedzīvotāju gūtās zināšanas jāpadara pieejamas visiem, izveidojot ES līmeņa tīklu; |
| --- | --- |

204.

uzskata, ka Eiropas ekonomikas interesēs ir nodrošināt arī to, lai iedzīvotāji, aizejot pensijā, turpinātu aktīvi un produktīvi darboties, un šo viņu īpašo zināšanu zaudējumu var mazināt, mudinot vecāka gadagājuma iedzīvotājus, lai viņi turpinātu aktīvu darbību, izmantojot elastīgākas struktūras un uz pilsoniskās līdzdalības balstītus tīklus, kā arī piesaistot viņus ekonomikas dalībniekiem un akadēmiskajām aprindām; uzskata, ka vislielāko labumu no šāda tīkla, ko veido neoficiālas struktūras, ar kurām var konsultēties, varētu gūt MVU, jo lielākā daļa šo uzņēmumu nevar atļauties izmantot pakalpojumus, ko piedāvā konsultāciju sniegšanas uzņēmumi; uzsver, ka vecāka gadagājuma iedzīvotāju gūtās zināšanas jāpadara pieejamas visiem, izveidojot ES līmeņa tīklu;

| 205. | aicina Savienību atbalstīt MVU tīklu — tieši šie uzņēmumi ir galvenie darba vietu radītāji —, atvieglojot piekļuvi kredītiem, jo īpaši atbalstot kredītgarantiju sistēmas un jaunu normalizētu banku produktu izstrādi, kas ļautu pārgrupēt šo uzņēmumu aizņēmumus vai pašu resursus; aicina Savienību izveidot MVU paredzētu ES garantiju fondu; aicina arī izvērtēt pašreizējās finansēšanas shēmas, jo īpaši Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, un apņemties uzņēmumiem visās dalībvalstīs darīt pieejamus ES garantētus aizdevumus, kā arī izstrādāt MVU domātus pakalpojumus un sociālā dialoga struktūras; |
| --- | --- |

205.

aicina Savienību atbalstīt MVU tīklu — tieši šie uzņēmumi ir galvenie darba vietu radītāji —, atvieglojot piekļuvi kredītiem, jo īpaši atbalstot kredītgarantiju sistēmas un jaunu normalizētu banku produktu izstrādi, kas ļautu pārgrupēt šo uzņēmumu aizņēmumus vai pašu resursus; aicina Savienību izveidot MVU paredzētu ES garantiju fondu; aicina arī izvērtēt pašreizējās finansēšanas shēmas, jo īpaši Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, un apņemties uzņēmumiem visās dalībvalstīs darīt pieejamus ES garantētus aizdevumus, kā arī izstrādāt MVU domātus pakalpojumus un sociālā dialoga struktūras;

| 206. | aicina Savienību censties panākt līdzsvarotāku finansējuma struktūru MVU; norāda, ka ir jāpalielina tā MVU finansējuma daļa, ko iegūst no kapitāla tirgiem; uzskata, ka ir jāpalielina un jāveicina MVU finansēšana, izmantojot kapitāla tirgus, riska kapitālu, privātos ieguldītājus (t. s. biznesa eņģeļus) un publiskā un privātā sektora partnerību; aicina Komisiju un dalībvalstis ievērojami mazināt publiskā iepirkuma procedūras birokrātiju attiecībā uz MVU un mazināt birokrātiju kopumā — tas ir ļoti svarīgi, lai MVU varētu pilnvērtīgi darboties; |
| --- | --- |

206.

aicina Savienību censties panākt līdzsvarotāku finansējuma struktūru MVU; norāda, ka ir jāpalielina tā MVU finansējuma daļa, ko iegūst no kapitāla tirgiem; uzskata, ka ir jāpalielina un jāveicina MVU finansēšana, izmantojot kapitāla tirgus, riska kapitālu, privātos ieguldītājus (t. s. biznesa eņģeļus) un publiskā un privātā sektora partnerību; aicina Komisiju un dalībvalstis ievērojami mazināt publiskā iepirkuma procedūras birokrātiju attiecībā uz MVU un mazināt birokrātiju kopumā — tas ir ļoti svarīgi, lai MVU varētu pilnvērtīgi darboties;

| 207. | mudina izveidot tikai MVU apkalpošanai paredzētus specializētus vērtspapīru tirgus ar zemiem iekļūšanas šķēršļiem, lai veicinātu kapitāla pieplūdumu; uzskata, ka MVU ir vairāk jākoncentrējas uz pašu kapitālu un šajā sakarībā ierosina abās tirgus pusēs — gan ieguldītājiem, gan tirgum — atcelt negatīvos nodokļu stimulus; |
| --- | --- |

207.

mudina izveidot tikai MVU apkalpošanai paredzētus specializētus vērtspapīru tirgus ar zemiem iekļūšanas šķēršļiem, lai veicinātu kapitāla pieplūdumu; uzskata, ka MVU ir vairāk jākoncentrējas uz pašu kapitālu un šajā sakarībā ierosina abās tirgus pusēs — gan ieguldītājiem, gan tirgum — atcelt negatīvos nodokļu stimulus;

| 208. | aicina ES dalībvalstis apsvērt iespējas koordinēt nodokļu politiku attiecībā uz MVU; uzskata, ka ES ekonomikas atlabšanas nolūkos ir svarīgi pabeigt iekšējā tirgus izveidi, lai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nodrošinātu pārrobežu finansējumu un uzņēmējdarbības iespējas; |
| --- | --- |

208.

aicina ES dalībvalstis apsvērt iespējas koordinēt nodokļu politiku attiecībā uz MVU; uzskata, ka ES ekonomikas atlabšanas nolūkos ir svarīgi pabeigt iekšējā tirgus izveidi, lai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem nodrošinātu pārrobežu finansējumu un uzņēmējdarbības iespējas;

| 209. | uzsver, ka būtu ļoti nepieciešams veidot dabisku saikni starp ražošanas nozari un inovācijām, un tātad arī ar izglītību; visvairāk ieguldījumu Eiropas un dalībvalstu līmenī ir jāveic novatoriem, tostarp MVU; norāda, ka inovatīvu uzņēmumu izveide pēc definīcijas ir ļoti riskanta un šādi uzņēmumi var bankrotēt, tādēļ vēlreiz ir rūpīgi jāpārdomā to finansēšana un ar to saistītie pasākumi; uzsver — tā kā šādi uzņēmumi atrodas vissarežģītākajā situācijā, kad runa ir par finansējuma saņemšanu no bankām, ir jāizstrādā kredītu garantēšanas sistēmas tieši šim segmentam; |
| --- | --- |

209.

uzsver, ka būtu ļoti nepieciešams veidot dabisku saikni starp ražošanas nozari un inovācijām, un tātad arī ar izglītību; visvairāk ieguldījumu Eiropas un dalībvalstu līmenī ir jāveic novatoriem, tostarp MVU; norāda, ka inovatīvu uzņēmumu izveide pēc definīcijas ir ļoti riskanta un šādi uzņēmumi var bankrotēt, tādēļ vēlreiz ir rūpīgi jāpārdomā to finansēšana un ar to saistītie pasākumi; uzsver — tā kā šādi uzņēmumi atrodas vissarežģītākajā situācijā, kad runa ir par finansējuma saņemšanu no bankām, ir jāizstrādā kredītu garantēšanas sistēmas tieši šim segmentam;

| 210. | ierosina Komisijai izveidot projektu “Viens MVU — viena darba vieta” un šajā nolūkā izstrādāt jaunu ES līmeņa finanšu instrumentu, lai Savienībā rosinātu MVU darbību; uzskata, ka ir jāpanāk līdzsvarotāka MVU finansējuma struktūra; |
| --- | --- |

210.

ierosina Komisijai izveidot projektu “Viens MVU — viena darba vieta” un šajā nolūkā izstrādāt jaunu ES līmeņa finanšu instrumentu, lai Savienībā rosinātu MVU darbību; uzskata, ka ir jāpanāk līdzsvarotāka MVU finansējuma struktūra;

| 211. | aicina reformēt Mazās uzņēmējdarbības aktu (Small Business Act), tostarp visās dalībvalstīs piemērot saistošus noteikumus un izstrādāt jaunu Sociālo mazās uzņēmējdarbības aktu, ar ko būtu jānostiprina Eiropas sociālās tirgus ekonomikas modelis pēckrīzes periodā; |
| --- | --- |

211.

aicina reformēt Mazās uzņēmējdarbības aktu (Small Business Act), tostarp visās dalībvalstīs piemērot saistošus noteikumus un izstrādāt jaunu Sociālo mazās uzņēmējdarbības aktu, ar ko būtu jānostiprina Eiropas sociālās tirgus ekonomikas modelis pēckrīzes periodā;

| 212. | iesaka izveidot “vienas pieturas apstiprinājuma” sistēmu; šāda sistēma ir vajadzīga MVU visu administratīvo jautājumu risināšanai; uzskata, ka ir ļoti svarīgi samazināt MVU uzlikto administratīvo slogu, kā arī ES tiesību aktos MVU jomā ieviest sociālo elementu; uzskata, ka Eiropai ir jākļūst par MVU labvēlīgāko reģionu pasaulē; |
| --- | --- |

212.

iesaka izveidot “vienas pieturas apstiprinājuma” sistēmu; šāda sistēma ir vajadzīga MVU visu administratīvo jautājumu risināšanai; uzskata, ka ir ļoti svarīgi samazināt MVU uzlikto administratīvo slogu, kā arī ES tiesību aktos MVU jomā ieviest sociālo elementu; uzskata, ka Eiropai ir jākļūst par MVU labvēlīgāko reģionu pasaulē;

Attīstība

| 213. | norāda — lai gan dažas no jaunattīstības valstīm un jaunattīstības valstīm ar ekonomiskās izaugsmes pazīmēm, šķiet, ir izvairījušās no visnegatīvākajām krīzes sekām, finanšu krīze tomēr ir smagi skārusi 40 % jaunattīstības valstu, un tiek lēsts, ka tādēļ nabadzībā nonāks 90 miljoni cilvēku; |
| --- | --- |

213.

norāda — lai gan dažas no jaunattīstības valstīm un jaunattīstības valstīm ar ekonomiskās izaugsmes pazīmēm, šķiet, ir izvairījušās no visnegatīvākajām krīzes sekām, finanšu krīze tomēr ir smagi skārusi 40 % jaunattīstības valstu, un tiek lēsts, ka tādēļ nabadzībā nonāks 90 miljoni cilvēku;

| 214. | aicina atkārtoti apstiprināt saistības, kas paredz 0,7 % no dalībvalstu IKP novirzīt attīstības atbalstam un izpētīt papildu inovatīvus finansēšanas avotus, lai kompensētu līdzekļu iztrūkumu, ko radījusi attīstīto pasaules valstu ekonomikas pavājināšanās; |
| --- | --- |

214.

aicina atkārtoti apstiprināt saistības, kas paredz 0,7 % no dalībvalstu IKP novirzīt attīstības atbalstam un izpētīt papildu inovatīvus finansēšanas avotus, lai kompensētu līdzekļu iztrūkumu, ko radījusi attīstīto pasaules valstu ekonomikas pavājināšanās;

| 215. | prasa Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši starptautiskajiem uzņēmumiem, nodrošināt, lai to apakšlīgumus slēdzošie uzņēmumi ražošanas ķēdē būtu sociāli atbildīgi; |
| --- | --- |

215.

prasa Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši starptautiskajiem uzņēmumiem, nodrošināt, lai to apakšlīgumus slēdzošie uzņēmumi ražošanas ķēdē būtu sociāli atbildīgi;

Vispārējā pārvaldība

| 216. | atzīst trūkumus un problēmas, ko rada tiesiski saistošu pilnvaru trūkums un atrautība no pasaules finanšu un ekonomikas iestādēm; tādēļ atzinīgi vērtē iniciatīvas, izmantojot reformas, uzlabot SVF un citu ANO iestāžu efektivitāti, globālo ietekmi un pārskatatbildību, lai tās varētu pilnvarot būt par platformu galveno ekonomikas un finanšu sektoru koordinācijai un iniciatīvām, kā arī vajadzības gadījumā pieņemt tiesiski saistošus noteikumus, izmantojot starptautiskas konvencijas; |
| --- | --- |

216.

atzīst trūkumus un problēmas, ko rada tiesiski saistošu pilnvaru trūkums un atrautība no pasaules finanšu un ekonomikas iestādēm; tādēļ atzinīgi vērtē iniciatīvas, izmantojot reformas, uzlabot SVF un citu ANO iestāžu efektivitāti, globālo ietekmi un pārskatatbildību, lai tās varētu pilnvarot būt par platformu galveno ekonomikas un finanšu sektoru koordinācijai un iniciatīvām, kā arī vajadzības gadījumā pieņemt tiesiski saistošus noteikumus, izmantojot starptautiskas konvencijas;

| 217. | uzskata, ka viens no ES globālajiem pārbaudījumiem ir vienprātīgi panākt, lai tās ekonomika būtu pasaulē ietekmīga; uzskata, ka vienam no svarīgākajiem ES ārpolitikas projektiem ir jābūt ANO un ar to saistīto iestāžu reformai, lai tās kļūtu par globālām institūcijām ar patiesu politisko ietekmi tādos starptautiskos jautājumos kā klimata pārmaiņas, finanšu uzraudzība un regulēšana, nabadzības mazināšana un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošana; |
| --- | --- |

217.

uzskata, ka viens no ES globālajiem pārbaudījumiem ir vienprātīgi panākt, lai tās ekonomika būtu pasaulē ietekmīga; uzskata, ka vienam no svarīgākajiem ES ārpolitikas projektiem ir jābūt ANO un ar to saistīto iestāžu reformai, lai tās kļūtu par globālām institūcijām ar patiesu politisko ietekmi tādos starptautiskos jautājumos kā klimata pārmaiņas, finanšu uzraudzība un regulēšana, nabadzības mazināšana un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošana;

| 218. | aicina Eiropadomi sasaukt G20 augstāka līmeņa sanāksmi, kas būtu veltīta tikai vajadzīgajai globālās pārvaldības reformai; |
| --- | --- |

218.

aicina Eiropadomi sasaukt G20 augstāka līmeņa sanāksmi, kas būtu veltīta tikai vajadzīgajai globālās pārvaldības reformai;

| 219. | asi nosoda fiskālo paradīžu lomu, jo tās mudina izvairīties no nodokļu maksāšanas, veicina krāpšanos ar nodokļiem un kapitāla aizplūšanu, kā arī iedzīvošanos uz tā rēķina; tāpēc neatlaidīgi aicina dalībvalstis par prioritāti noteikt cīņu pret nodokļu paradīzēm, krāpšanos ar nodokļiem un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu; aicina Eiropas Savienību pastiprināt darbu un nekavējoties veikt konkrētus pasākumus, piemēram, noteikt sankcijas pret nodokļu paradīzēm, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nelikumīgu kapitāla aizplūšanu; aicina Padomi ANO un pārējās starptautiskās instancēs, kuru locekle ir Eiropas Savienība un tās dalībvalstis, atsākt nodokļu plānu, kurā tika ierosināta nodokļu paradīžu slēgšana; |
| --- | --- |

219.

asi nosoda fiskālo paradīžu lomu, jo tās mudina izvairīties no nodokļu maksāšanas, veicina krāpšanos ar nodokļiem un kapitāla aizplūšanu, kā arī iedzīvošanos uz tā rēķina; tāpēc neatlaidīgi aicina dalībvalstis par prioritāti noteikt cīņu pret nodokļu paradīzēm, krāpšanos ar nodokļiem un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu; aicina Eiropas Savienību pastiprināt darbu un nekavējoties veikt konkrētus pasākumus, piemēram, noteikt sankcijas pret nodokļu paradīzēm, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nelikumīgu kapitāla aizplūšanu; aicina Padomi ANO un pārējās starptautiskās instancēs, kuru locekle ir Eiropas Savienība un tās dalībvalstis, atsākt nodokļu plānu, kurā tika ierosināta nodokļu paradīžu slēgšana;

| 220. | iesaka, lai, uzlabojot BBUK pārvaldību un darbu, vienlaikus tiktu pieliktas pūles citu tirgus segmentu starptautiskās pārvaldības nostiprināšanā; ierosina, lai BBUK noteikumi stātos spēkā kā starptautiski līgumi; |
| --- | --- |

220.

iesaka, lai, uzlabojot BBUK pārvaldību un darbu, vienlaikus tiktu pieliktas pūles citu tirgus segmentu starptautiskās pārvaldības nostiprināšanā; ierosina, lai BBUK noteikumi stātos spēkā kā starptautiski līgumi;

| 221. | atzīmē ESAO un G20 augstākā līmeņa sanāksmes panākumus nodokļu pārvaldības jomā, taču aicina steidzami un noteikti rīkoties, lai pastiprinātu juridiskās un ekonomiskās sekas, ko rada atrašanās ar ESAO nesadarbojošos jurisdikciju melnajā sarakstā; prasa konkrētus un drīzus pasākumus, ar ko nodrošina, ka automātiska daudzpusēja informācijas apmaiņa kļūst par normu pasaulē, lai palielinātu fiskālo pārredzamību un palīdzētu apkarot krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

221.

atzīmē ESAO un G20 augstākā līmeņa sanāksmes panākumus nodokļu pārvaldības jomā, taču aicina steidzami un noteikti rīkoties, lai pastiprinātu juridiskās un ekonomiskās sekas, ko rada atrašanās ar ESAO nesadarbojošos jurisdikciju melnajā sarakstā; prasa konkrētus un drīzus pasākumus, ar ko nodrošina, ka automātiska daudzpusēja informācijas apmaiņa kļūst par normu pasaulē, lai palielinātu fiskālo pārredzamību un palīdzētu apkarot krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| 222. | ierosina, lai Eiropas Savienība pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā nepastarpināti parakstītu ILO konvencijas, kā arī visas līdz šim pieņemtās ILO konvencijas; |
| --- | --- |

222.

ierosina, lai Eiropas Savienība pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā nepastarpināti parakstītu ILO konvencijas, kā arī visas līdz šim pieņemtās ILO konvencijas;

Secinājums

| 223. | secina, ka ir jāpastiprina Eiropas Savienības nozīme; uzskata — lai aktualizētu Eiropas projektu, ir steidzami vajadzīga politiska un intelektuāla vadība; uzskata, ka Komisijai pilnībā ir jāizmanto savas iniciatīvas tiesības jomās, kurās tai ir dalīta kompetence, jo īpaši enerģētikas politikā, lai dotu iespēju ES izturēt nākamos pārbaudījumus; uzskata, ka ir jāpabeidz veidot vides un sociālajā jomā labvēlīgs iekšējais tirgus, kas ir Savienības balsts; mudina stiprināt Savienības ekonomikas pārvaldības mehānismus, jo īpaši raugoties, lai tie dotu iespēju labāk īstenot pārskatatbildību, krīzes pārvaldību, kā arī ekonomikas un nodarbinātības politikas koordināciju; apstiprina, ka jāpaātrina finanšu un uzraudzības reformu programmas īstenošana, ne vien novēršot krīzes laikā konstatētos trūkumus, bet arī virzoties uz tādu finanšu sistēmu, kas atbalstītu reālo ekonomiku, veicinātu finanšu stabilitāti un radītu ekonomisku izaugsmi un darba vietas, sekmētu sociālo kohēziju un nabadzības izskaušanu; uzskata, ka nodokļu sistēmas ir taisnīgi jāpārveido tā, lai atturētu no pārmērīgas aizņemto līdzekļu izmantošanas un veicinātu sociālo taisnīgumu, uzņēmējdarbību un inovācijas, aicina atdzīvināt ilgtspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un ar to saistītās vērtības; |
| --- | --- |

223.

secina, ka ir jāpastiprina Eiropas Savienības nozīme; uzskata — lai aktualizētu Eiropas projektu, ir steidzami vajadzīga politiska un intelektuāla vadība; uzskata, ka Komisijai pilnībā ir jāizmanto savas iniciatīvas tiesības jomās, kurās tai ir dalīta kompetence, jo īpaši enerģētikas politikā, lai dotu iespēju ES izturēt nākamos pārbaudījumus; uzskata, ka ir jāpabeidz veidot vides un sociālajā jomā labvēlīgs iekšējais tirgus, kas ir Savienības balsts; mudina stiprināt Savienības ekonomikas pārvaldības mehānismus, jo īpaši raugoties, lai tie dotu iespēju labāk īstenot pārskatatbildību, krīzes pārvaldību, kā arī ekonomikas un nodarbinātības politikas koordināciju; apstiprina, ka jāpaātrina finanšu un uzraudzības reformu programmas īstenošana, ne vien novēršot krīzes laikā konstatētos trūkumus, bet arī virzoties uz tādu finanšu sistēmu, kas atbalstītu reālo ekonomiku, veicinātu finanšu stabilitāti un radītu ekonomisku izaugsmi un darba vietas, sekmētu sociālo kohēziju un nabadzības izskaušanu; uzskata, ka nodokļu sistēmas ir taisnīgi jāpārveido tā, lai atturētu no pārmērīgas aizņemto līdzekļu izmantošanas un veicinātu sociālo taisnīgumu, uzņēmējdarbību un inovācijas, aicina atdzīvināt ilgtspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un ar to saistītās vērtības;

| 224. | saistībā ar Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašo komiteju ir apņēmies kopā ar ES dalībvalstu parlamentiem īstenot tā pilnvarās noteiktos mērķus, lai pieņemtu kopīgus ieteikumus; |
| --- | --- |

224.

saistībā ar Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašo komiteju ir apņēmies kopā ar ES dalībvalstu parlamentiem īstenot tā pilnvarās noteiktos mērķus, lai pieņemtu kopīgus ieteikumus;

*

* *

| 225. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomes priekšsēdētājam, Eirogrupas priekšsēdētājam, Eiropas Centrālajai bankai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

225.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropadomes priekšsēdētājam, Eirogrupas priekšsēdētājam, Eiropas Centrālajai bankai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī sociālajiem partneriem.

---

(1)  OV C 230 E, 26.8.2010., 11. lpp.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/41

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisEkonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošana Savienībā, it īpaši euro zonā

P7_TA(2010)0377

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Savienības ekonomikas pārvaldības un stabilitātes sistēmas uzlabošanu, it īpaši euro zonā (2010/2099(INI))

2012/C 70 E/04

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Līguma 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Līguma 3. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 121., 126., 136., 138. un 352. pantu, Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto 12. protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un 14. protokolu par Eurogrupu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 121., 126., 136., 138. un 352. pantu, Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto 12. protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un 14. protokolu par Eurogrupu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija paziņojumu par pastiprinātu ekonomikas politikas koordinēšanu (COM(2010)0250) un 2010. gada 30. jūnija paziņojumu par ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošanu stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai — instrumenti labākai ES ekonomikas pārvaldībai (COM(2010)0367), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija paziņojumu par pastiprinātu ekonomikas politikas koordinēšanu (COM(2010)0250) un 2010. gada 30. jūnija paziņojumu par ekonomikas politikas koordinēšanas uzlabošanu stabilitātei, izaugsmei un nodarbinātībai — instrumenti labākai ES ekonomikas pārvaldībai (COM(2010)0367),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa ieteikumu Padomes ieteikumam par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikai — stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu I daļa (SEC(2010)0488), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa ieteikumu Padomes ieteikumam par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikai — stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu I daļa (SEC(2010)0488),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa (COM(2010)0193) un ar to saistīto 2010. gada 8. septembra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa (COM(2010)0193) un ar to saistīto 2010. gada 8. septembra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu par “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu par “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm (3),

| — | ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (4),

| — | ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā Padomes 1993. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1993. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. septembra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kuros atzinīgi vērtēta ekonomikas un budžeta politiku stingrāka uzraudzība (Eiropas semestris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. septembra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kuros atzinīgi vērtēta ekonomikas un budžeta politiku stingrāka uzraudzība (Eiropas semestris),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 9. un 10. maija sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 9. un 10. maija sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā euro zonas valstu vai valdību vadītāju 2010. gada 7. maija sanāksmē pieņemto paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā euro zonas valstu vai valdību vadītāju 2010. gada 7. maija sanāksmē pieņemto paziņojumu,

| — | ņemot vērā euro zonas valstu un valdību vadītāju 2010. gada 25. marta sanāksmē pieņemto paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā euro zonas valstu un valdību vadītāju 2010. gada 25. marta sanāksmē pieņemto paziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2010. gada 25. un 26. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā 2010. gada 11. aprīļa paziņojumu par euro zonas dalībvalstu atbalstu Grieķijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 11. aprīļa paziņojumu par euro zonas dalībvalstu atbalstu Grieķijai,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Eurogrupas 2010. gada 15. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus par euro zonas valstu konkurētspējas un makroekonomikas nestabilitātes uzraudzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurogrupas 2010. gada 15. marta sanāksmē pieņemtos secinājumus par euro zonas valstu konkurētspējas un makroekonomikas nestabilitātes uzraudzību,

| — | ņemot vērā Eurogrupas 2010. gada 15. marta sanāksmē pieņemto dokumentu “Būtiskāko aspektu kopsavilkums par izstāšanās stratēģijām un stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajām īstermiņa politikas prioritātēm — ietekme uz euro zonu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurogrupas 2010. gada 15. marta sanāksmē pieņemto dokumentu “Būtiskāko aspektu kopsavilkums par izstāšanās stratēģijām un stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajām īstermiņa politikas prioritātēm — ietekme uz euro zonu”,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmē pieņemtos prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmē pieņemtos prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē pieņemtos prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2000. gada 23. un 24. marta sanāksmē pieņemtos prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā 1997. gada 13. decembra Eiropadomes rezolūciju par ekonomikas politikas koordināciju EMS 3. posmā un EK līguma 109. un 109.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada 13. decembra Eiropadomes rezolūciju par ekonomikas politikas koordināciju EMS 3. posmā un EK līguma 109. un 109.b pantu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija rezolūciju par Stabilitātes un izaugsmes paktu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija rezolūciju par Stabilitātes un izaugsmes paktu (7),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 1997. gada 16. jūnija rezolūciju par izaugsmi un nodarbinātību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 1997. gada 16. jūnija rezolūciju par izaugsmi un nodarbinātību (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2010. gada 10. jūnija piezīmi par ekonomikas pārvaldības pastiprināšanu euro zonā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2010. gada 10. jūnija piezīmi par ekonomikas pārvaldības pastiprināšanu euro zonā,

| — | ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par statistikas datu kvalitāti Savienībā un pastiprinātām Komisijas (Eurostat) pilnvarām revīzijas jomā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par statistikas datu kvalitāti Savienībā un pastiprinātām Komisijas (Eurostat) pilnvarām revīzijas jomā (9),

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par ekonomikas pārvaldību (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par ekonomikas pārvaldību (10),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par ziņojumu par 2009. gada pārskatu par euro zonu un valsts finansēm (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par ziņojumu par 2009. gada pārskatu par euro zonu un valsts finansēm (11),

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. marta rezolūciju par ES stratēģiju 2020. gadam (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. marta rezolūciju par ES stratēģiju 2020. gadam (12),

| — | ņemot vērā 2008. gada 18. novembra rezolūciju par EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 18. novembra rezolūciju par EMU@10 — Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi (13),

| — | ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu;

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7-0282/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7-0282/2010),

| A. | tā kā jaunākie sasniegumi ekonomikā ir nepārprotami parādījuši, ka ekonomikas politikas koordinācija Savienībā un jo īpaši euro zonā nav īstenota pietiekami labi, un, neraugoties uz Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteiktajām dalībvalstu saistībām, dalībvalstīm nav izdevies panākt vienotu nostāju attiecībā uz valstu ekonomikas politikām un saskaņot tās Padomē atbilstoši attiecīgajiem Līguma noteikumiem, ievērojot Komisijas noteicošo lomu uzraudzības procedūrā; |
| --- | --- |

A.

tā kā jaunākie sasniegumi ekonomikā ir nepārprotami parādījuši, ka ekonomikas politikas koordinācija Savienībā un jo īpaši euro zonā nav īstenota pietiekami labi, un, neraugoties uz Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteiktajām dalībvalstu saistībām, dalībvalstīm nav izdevies panākt vienotu nostāju attiecībā uz valstu ekonomikas politikām un saskaņot tās Padomē atbilstoši attiecīgajiem Līguma noteikumiem, ievērojot Komisijas noteicošo lomu uzraudzības procedūrā;

| B. | tā kā ne pašreizējā ekonomikas pārvaldības un uzraudzības sistēma, ne finanšu pakalpojumus reglamentējošie noteikumi nav nodrošinājuši pietiekamu stabilitāti un izaugsmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā ne pašreizējā ekonomikas pārvaldības un uzraudzības sistēma, ne finanšu pakalpojumus reglamentējošie noteikumi nav nodrošinājuši pietiekamu stabilitāti un izaugsmi;

| C. | tā kā ir būtiski īstenot ne tikai pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir panākt euro zonas stabilitāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir būtiski īstenot ne tikai pagaidu pasākumus, kuru mērķis ir panākt euro zonas stabilitāti;

| D. | tā kā ir jāpastiprina ekonomikas koordinācija un uzraudzība Savienības līmenī, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un ņemot vērā euro zonas īpašās prasības un nesenās ekonomikas krīzes laikā gūto pieredzi, turklāt nekavējot Eiropas Savienības integrāciju un nodrošinot vienādu attieksmi pret visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir jāpastiprina ekonomikas koordinācija un uzraudzība Savienības līmenī, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu un ņemot vērā euro zonas īpašās prasības un nesenās ekonomikas krīzes laikā gūto pieredzi, turklāt nekavējot Eiropas Savienības integrāciju un nodrošinot vienādu attieksmi pret visām dalībvalstīm;

| E. | tā kā visā Savienībā būtu jāpastiprina ekonomikas koordinācija, ņemot vērā, ka Savienības ekonomikas stabilitāte var būt atkarīga no situācijas ekonomikas jomā kādā no tās dalībvalstīm un ka saistībā ar iekšējo tirgu visas dalībvalstis ekonomikas jomā ir ļoti atkarīgas cita no citas, un ka ir jāsagatavojas euro zonas paplašināšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā visā Savienībā būtu jāpastiprina ekonomikas koordinācija, ņemot vērā, ka Savienības ekonomikas stabilitāte var būt atkarīga no situācijas ekonomikas jomā kādā no tās dalībvalstīm un ka saistībā ar iekšējo tirgu visas dalībvalstis ekonomikas jomā ir ļoti atkarīgas cita no citas, un ka ir jāsagatavojas euro zonas paplašināšanai;

| F. | tā kā visām 27 dalībvalstīm cik vien iespējams būtu jāseko iespējami lielākam daudzumam ekonomikas pārvaldības priekšlikumu, vienlaikus atzīstot, ka valstīm, kas nav euro zonā, tas daļēji būs brīvprātīgs process. |
| --- | --- |

F.

tā kā visām 27 dalībvalstīm cik vien iespējams būtu jāseko iespējami lielākam daudzumam ekonomikas pārvaldības priekšlikumu, vienlaikus atzīstot, ka valstīm, kas nav euro zonā, tas daļēji būs brīvprātīgs process.

| G. | tā kā Lisabonas līgums, pielāgojot un nostiprinot iepriekšējo “Kopienas metodi”, pārveido to par “Savienības metodi”, kurā pēc būtības:






  — | Eiropadome nosaka vispārējos politikas virzienus un prioritātes; |
| --- | --- | --- |

G.

tā kā Lisabonas līgums, pielāgojot un nostiprinot iepriekšējo “Kopienas metodi”, pārveido to par “Savienības metodi”, kurā pēc būtības:

—

Eiropadome nosaka vispārējos politikas virzienus un prioritātes;

| — | Komisija veicina Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā nosaka piemērotas iniciatīvas; |
| --- | --- |

—

Komisija veicina Savienības vispārējās intereses un šajā nolūkā nosaka piemērotas iniciatīvas;

| — | Eiropas Parlaments un Padome kopīgi īsteno likumdošanas un budžeta pilnvaras, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlaments un Padome kopīgi īsteno likumdošanas un budžeta pilnvaras, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem;

| H. | tā kā jaunajai, uzlabotajai ekonomikas pārvaldības sistēmai pilnībā būtu jāintegrē un jānostiprina ES solidaritātes princips, kas būtu priekšnoteikums euro zonas spējai reaģēt uz asimetriskiem satricinājumiem un spekulatīviem uzbrukumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunajai, uzlabotajai ekonomikas pārvaldības sistēmai pilnībā būtu jāintegrē un jānostiprina ES solidaritātes princips, kas būtu priekšnoteikums euro zonas spējai reaģēt uz asimetriskiem satricinājumiem un spekulatīviem uzbrukumiem;

| I. | tā kā pašreizējā ekonomikas krīze Savienībā ir maksātspējas krīze, kas sākotnēji radās kā likviditātes krīze, ko ilgtermiņā nav iespējams novērst, vienkārši piešķirot jaunu parādu valstīm, kurām jau ir ārkārtīgi lieli parādi, un īstenojot paātrinātas fiskālās konsolidācijas plānus; |
| --- | --- |

I.

tā kā pašreizējā ekonomikas krīze Savienībā ir maksātspējas krīze, kas sākotnēji radās kā likviditātes krīze, ko ilgtermiņā nav iespējams novērst, vienkārši piešķirot jaunu parādu valstīm, kurām jau ir ārkārtīgi lieli parādi, un īstenojot paātrinātas fiskālās konsolidācijas plānus;

| J. | tā kā nodarbinātības politikai ir svarīga loma izaugsmes un konkurētspējas veicināšanā Eiropas sociālajā tirgus ekonomikā, novēršot makroekonomikas nelīdzsvarotību un nodrošinot sociālo integrāciju un ienākumu pārdali; |
| --- | --- |

J.

tā kā nodarbinātības politikai ir svarīga loma izaugsmes un konkurētspējas veicināšanā Eiropas sociālajā tirgus ekonomikā, novēršot makroekonomikas nelīdzsvarotību un nodrošinot sociālo integrāciju un ienākumu pārdali;

| K. | tā kā saskaņā ar LESD ir jāņem vērā Komisijas un Eiropas Centrālās bankas (ECB) nozīme; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar LESD ir jāņem vērā Komisijas un Eiropas Centrālās bankas (ECB) nozīme;

| L. | tā kā pilnībā neatkarīgas ECB darbība ir nepieciešams nosacījums, lai panāktu euro stabilitāti, zemu inflāciju un labvēlīgus nosacījumus izaugsmei un darbvietu veidošanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā pilnībā neatkarīgas ECB darbība ir nepieciešams nosacījums, lai panāktu euro stabilitāti, zemu inflāciju un labvēlīgus nosacījumus izaugsmei un darbvietu veidošanai;

| M. | tā kā vairāk uzmanības ir jāpievērš tiešajām saistībām un ārpusbilances darījumiem, kas vidējā un ilgā termiņā var palielināt valsts parādu un samazināt pārredzamību; |
| --- | --- |

M.

tā kā vairāk uzmanības ir jāpievērš tiešajām saistībām un ārpusbilances darījumiem, kas vidējā un ilgā termiņā var palielināt valsts parādu un samazināt pārredzamību;

| N. | tā kā politikas veidotājiem ir jānosaka un saskaņoti jārisina vispārējas ekonomiskas un sociālas problēmas, ar kurām ES valstis saskaras tautsaimniecībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā politikas veidotājiem ir jānosaka un saskaņoti jārisina vispārējas ekonomiskas un sociālas problēmas, ar kurām ES valstis saskaras tautsaimniecībā;

| O. | tā kā ciešāka sociālo partneru iesaistīšanās valsts un Eiropas līmenī sekmēs labāku līdzdalību ekonomikas pārvaldības un vispārējās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā; |
| --- | --- |

O.

tā kā ciešāka sociālo partneru iesaistīšanās valsts un Eiropas līmenī sekmēs labāku līdzdalību ekonomikas pārvaldības un vispārējās stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā;

| P. | tā kā būtu jāizveido pastāvīgs krīzes noregulējuma mehānisms, tostarp procedūras parāda pārstrukturizācijas vai saistību savlaicīgas neizpildes gadījumā, lai valsts un privāto parādu krīzes laikā aizsargātu finanšu stabilitāti un vienlaikus arī ECB neatkarību; |
| --- | --- |

P.

tā kā būtu jāizveido pastāvīgs krīzes noregulējuma mehānisms, tostarp procedūras parāda pārstrukturizācijas vai saistību savlaicīgas neizpildes gadījumā, lai valsts un privāto parādu krīzes laikā aizsargātu finanšu stabilitāti un vienlaikus arī ECB neatkarību;

| Q. | tā kā ar pašreizējiem Stabilitātes un izaugsmes pakta (SGP) noteikumiem, kuri nav apmierinoši īstenoti, nav pieticis, lai nodrošinātu drošu fiskālo un plašāku makroekonomikas politiku; tā kā ES fiskālā un makroekonomikas sistēma ir jānostiprina, piemērojot uz stingrākiem noteikumiem pamatotus preventīvus pasākumus, sankcijas un stimulus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ar pašreizējiem Stabilitātes un izaugsmes pakta (SGP) noteikumiem, kuri nav apmierinoši īstenoti, nav pieticis, lai nodrošinātu drošu fiskālo un plašāku makroekonomikas politiku; tā kā ES fiskālā un makroekonomikas sistēma ir jānostiprina, piemērojot uz stingrākiem noteikumiem pamatotus preventīvus pasākumus, sankcijas un stimulus;

| R. | tā kā to valstu mērķis, kurām ir pārāk lieli parādi, ir atjaunot valsts finanšu līdzsvaru, tomēr ar to vien nepietiek, lai atrisinātu problēmu, kas saistīta ar nelīdzsvarotību ekonomikas jomā euro zonas valstīs, kā arī citās Savienības valstīs; |
| --- | --- |

R.

tā kā to valstu mērķis, kurām ir pārāk lieli parādi, ir atjaunot valsts finanšu līdzsvaru, tomēr ar to vien nepietiek, lai atrisinātu problēmu, kas saistīta ar nelīdzsvarotību ekonomikas jomā euro zonas valstīs, kā arī citās Savienības valstīs;

| S. | tā kā Eiropas sociālais modelis sniedz priekšrocības attiecībā uz pasaules mēroga konkurenci, kura ir mazinājusies dalībvalstu ekonomiskās konkurētspējas atšķirību dēļ; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas sociālais modelis sniedz priekšrocības attiecībā uz pasaules mēroga konkurenci, kura ir mazinājusies dalībvalstu ekonomiskās konkurētspējas atšķirību dēļ;

| T. | tā kā zināšanām, kapitālam, jauninājumiem un mazākā mērā — darbaspēkam — ir tendence pārvietoties uz noteiktiem reģioniem, jāturpina pilnveidot ES finanšu solidaritātes mehānismus atbilstīgi stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajiem mērķiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar pētniecību un attīstību, apmācību un pašreizējām kopīgajām iniciatīvām izglītības jomā; jāpievēršas arī jautājumam par videi nekaitīgu tautsaimniecību ar zemu oglekļa emisijas apjomu, tādējādi cenšoties sekmēt jaunradi, teritoriālu un sociālu kohēziju un ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

T.

tā kā zināšanām, kapitālam, jauninājumiem un mazākā mērā — darbaspēkam — ir tendence pārvietoties uz noteiktiem reģioniem, jāturpina pilnveidot ES finanšu solidaritātes mehānismus atbilstīgi stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajiem mērķiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar pētniecību un attīstību, apmācību un pašreizējām kopīgajām iniciatīvām izglītības jomā; jāpievēršas arī jautājumam par videi nekaitīgu tautsaimniecību ar zemu oglekļa emisijas apjomu, tādējādi cenšoties sekmēt jaunradi, teritoriālu un sociālu kohēziju un ekonomikas izaugsmi;

| U. | tā kā Savienība saskaras ar jaunās tirgus ekonomikas valstu spēcīgu konkurenci, stabilām valsts finansēm ir būtiska nozīme iespēju, jauninājumu un ekonomikas izaugsmes veicināšanā, tādējādi veidojot Eiropas zināšanu sabiedrību; |
| --- | --- |

U.

tā kā Savienība saskaras ar jaunās tirgus ekonomikas valstu spēcīgu konkurenci, stabilām valsts finansēm ir būtiska nozīme iespēju, jauninājumu un ekonomikas izaugsmes veicināšanā, tādējādi veidojot Eiropas zināšanu sabiedrību;

| V. | tā kā budžeta konsolidācija var negatīvi ietekmēt sabiedriskos pakalpojumus un sociālo aizsardzību; |
| --- | --- |

V.

tā kā budžeta konsolidācija var negatīvi ietekmēt sabiedriskos pakalpojumus un sociālo aizsardzību;

| W. | tā kā ekonomikas izaugsme un ilgtspējīgas valsts finanses ir ekonomiskās un sociālās stabilitātes, ilgtermiņa fiskālās konsolidācijas un labklājības priekšnosacījums; |
| --- | --- |

W.

tā kā ekonomikas izaugsme un ilgtspējīgas valsts finanses ir ekonomiskās un sociālās stabilitātes, ilgtermiņa fiskālās konsolidācijas un labklājības priekšnosacījums;

| X. | tā kā daudzu dalībvalstu fiskālā politika bieži vien ir izrādījusies procikliska un valstīm raksturīgie vidēja termiņa mērķi, kas attiecībā uz budžetu ir noteikti SGP, vairākumā gadījumu nav ne precīzi īstenoti, ne izpildīti; |
| --- | --- |

X.

tā kā daudzu dalībvalstu fiskālā politika bieži vien ir izrādījusies procikliska un valstīm raksturīgie vidēja termiņa mērķi, kas attiecībā uz budžetu ir noteikti SGP, vairākumā gadījumu nav ne precīzi īstenoti, ne izpildīti;

| Y. | tā kā nodarbinātības politikai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu darbietilpīgas ekonomikas intensīvu izaugsmi un Eiropas ekonomikas konkurētspēju, jo īpaši sabiedrības novecošanas kontekstā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā nodarbinātības politikai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu darbietilpīgas ekonomikas intensīvu izaugsmi un Eiropas ekonomikas konkurētspēju, jo īpaši sabiedrības novecošanas kontekstā;

| Z. | tā kā iekšējā tirgus izveides pabeigšana, kas ierosināta Monti ziņojumā (14), ir būtiski svarīga pienācīgai Eiropas ekonomikas pārvaldībai; |
| --- | --- |

Z.

tā kā iekšējā tirgus izveides pabeigšana, kas ierosināta Monti ziņojumā (14), ir būtiski svarīga pienācīgai Eiropas ekonomikas pārvaldībai;

| AA. | tā kā finanses, kas nav ilgtspējīgas, un atsevišķu dalībvalstu pārmērīgs kopējais (valsts un privātais) parāds var ietekmēt visu Savienību; tā kā atbilstīgi Savienības līmeņa saistībām un pamatnostādnēm jāpanāk piemērots līdzsvars starp ieguldījumiem izaugsmē, kas ir ilgtspējīga un sekmē jaunu darba vietu radīšanu, un pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanu visā ekonomikas ciklā, vienlaikus ņemot vērā sociālo kohēziju un nākamo paaudžu intereses tā, lai tiktu atjaunota uzticība Eiropas valsts finansēm; |
| --- | --- |

AA.

tā kā finanses, kas nav ilgtspējīgas, un atsevišķu dalībvalstu pārmērīgs kopējais (valsts un privātais) parāds var ietekmēt visu Savienību; tā kā atbilstīgi Savienības līmeņa saistībām un pamatnostādnēm jāpanāk piemērots līdzsvars starp ieguldījumiem izaugsmē, kas ir ilgtspējīga un sekmē jaunu darba vietu radīšanu, un pārmērīgas nelīdzsvarotības novēršanu visā ekonomikas ciklā, vienlaikus ņemot vērā sociālo kohēziju un nākamo paaudžu intereses tā, lai tiktu atjaunota uzticība Eiropas valsts finansēm;

| AB. | tā kā ilgtermiņa deficīta samazināšanas process jāapvieno ar citiem ekonomiku stimulējošiem centieniem, piemēram, uzlabojot priekšnosacījumus ieguldījumiem, un ar uzlabotu un attīstītu iekšējo tirgu, kas nodrošina lielākas iespējas un pastiprina konkurenci; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ilgtermiņa deficīta samazināšanas process jāapvieno ar citiem ekonomiku stimulējošiem centieniem, piemēram, uzlabojot priekšnosacījumus ieguldījumiem, un ar uzlabotu un attīstītu iekšējo tirgu, kas nodrošina lielākas iespējas un pastiprina konkurenci;

| AC. | tā kā būtu jāatzīst no ES budžeta finansēto politisko nostādņu, tostarp Kohēzijas politikas, ietekme uz ekonomikas izaugsmi un Savienības konkurētspējas palielināšanos; |
| --- | --- |

AC.

tā kā būtu jāatzīst no ES budžeta finansēto politisko nostādņu, tostarp Kohēzijas politikas, ietekme uz ekonomikas izaugsmi un Savienības konkurētspējas palielināšanos;

| AD. | tā kā ekonomikas krīze ir skaidri parādījusi, ka euro zonā un arī citās Savienības valstīs pirms krīzes, tostarp uzlabotas ekonomikas koordinācijas un uzraudzības neesamības dēļ, ir nemitīgi palielinājušās pārlieku krasās atšķirības makroekonomikas un konkurētspējas ziņā un ir pieaugusi fiskālo līdzekļu un norēķinu kontu nelīdzsvarotība, un šie trūkumi ir pilnībā jānovērš; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ekonomikas krīze ir skaidri parādījusi, ka euro zonā un arī citās Savienības valstīs pirms krīzes, tostarp uzlabotas ekonomikas koordinācijas un uzraudzības neesamības dēļ, ir nemitīgi palielinājušās pārlieku krasās atšķirības makroekonomikas un konkurētspējas ziņā un ir pieaugusi fiskālo līdzekļu un norēķinu kontu nelīdzsvarotība, un šie trūkumi ir pilnībā jānovērš;

| AE. | tā kā Eiropas Parlaments jau gadiem ilgi gan Savienībā, gan starptautiskos ekonomikas un monetāro lietu forumos, pārstāvot ES ārēji, ir prasījis uzlabot ekonomikas pārvaldību; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Eiropas Parlaments jau gadiem ilgi gan Savienībā, gan starptautiskos ekonomikas un monetāro lietu forumos, pārstāvot ES ārēji, ir prasījis uzlabot ekonomikas pārvaldību;

| AF. | tā kā ekonomikas pārvaldība jānostiprina vienlaikus ar Eiropas pārvaldības demokrātiskās leģitimitātes pastiprināšanu, kas jāpanāk, visā procesā aktīvāk un savlaicīgāk iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus, un ir nepieciešama turpmāka koordinācija starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem, ievērojot savstarpējo cieņu; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ekonomikas pārvaldība jānostiprina vienlaikus ar Eiropas pārvaldības demokrātiskās leģitimitātes pastiprināšanu, kas jāpanāk, visā procesā aktīvāk un savlaicīgāk iesaistot Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentus, un ir nepieciešama turpmāka koordinācija starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem, ievērojot savstarpējo cieņu;

| AG. | tā kā 2010. gada pavasarī pieņemtie lēmumi par euro stabilitātes nostiprināšanu ir tikai pagaidu risinājumi un tie jāatbalsta ar valsts līmeņa politiskiem pasākumiem un stingrāku ekonomikas pārvaldības sistēmu ES līmenī, jo īpaši euro zonas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

AG.

tā kā 2010. gada pavasarī pieņemtie lēmumi par euro stabilitātes nostiprināšanu ir tikai pagaidu risinājumi un tie jāatbalsta ar valsts līmeņa politiskiem pasākumiem un stingrāku ekonomikas pārvaldības sistēmu ES līmenī, jo īpaši euro zonas dalībvalstīs;

| AH. | tā kā ekonomikas pārraudzības un pārvaldības uzlabojumu pamatā ir jābūt precīziem un salīdzināmiem statistikas datiem par attiecīgo dalībvalstu tautsaimniecības politiku un stāvokli; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ekonomikas pārraudzības un pārvaldības uzlabojumu pamatā ir jābūt precīziem un salīdzināmiem statistikas datiem par attiecīgo dalībvalstu tautsaimniecības politiku un stāvokli;

| AI. | tā kā iespējami drīz ir jāizstrādā uz ilgtermiņa izaugsmi vērsti pasākumi, lai Eiropa kļūtu par līderi pasaulē un viskonkurētspējīgāko zināšanu sabiedrību; |
| --- | --- |

AI.

tā kā iespējami drīz ir jāizstrādā uz ilgtermiņa izaugsmi vērsti pasākumi, lai Eiropa kļūtu par līderi pasaulē un viskonkurētspējīgāko zināšanu sabiedrību;

| AJ. | tā kā LESD Savienībai nodrošina uzlabotas pilnvaras ekonomikas pārvaldības pastiprināšanai Savienībā un pilnībā būtu jāizmanto tā noteikumi, tomēr, raugoties ilgtermiņā, nevajadzētu izslēgt LESD noteikumu izmaiņas, kas, visticamāk, būs aktuāls jautājums; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā LESD Savienībai nodrošina uzlabotas pilnvaras ekonomikas pārvaldības pastiprināšanai Savienībā un pilnībā būtu jāizmanto tā noteikumi, tomēr, raugoties ilgtermiņā, nevajadzētu izslēgt LESD noteikumu izmaiņas, kas, visticamāk, būs aktuāls jautājums;

| AK. | tā kā jebkādi iespējami sodi par SGP mērķu neievērošanu jānosaka vai nu par to, ka nav bijusi pietiekama griba tos ievērot, vai par krāpnieciskām darbībām, bet nekādā gadījumā — par nespēju tos ievērot tādu iemeslu dēļ, kurus dalībvalstij nav iespējams novērst; |
| --- | --- |

AK.

tā kā jebkādi iespējami sodi par SGP mērķu neievērošanu jānosaka vai nu par to, ka nav bijusi pietiekama griba tos ievērot, vai par krāpnieciskām darbībām, bet nekādā gadījumā — par nespēju tos ievērot tādu iemeslu dēļ, kurus dalībvalstij nav iespējams novērst;

| AL. | tā kā iestādēm ir jāsagatavojas iespējamai nepieciešamībai pārskatīt Līgumus; |
| --- | --- |

AL.

tā kā iestādēm ir jāsagatavojas iespējamai nepieciešamībai pārskatīt Līgumus;

| AM. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 48. pants nosaka Eiropas Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus par grozījumu izdarīšanu Līgumos; |
| --- | --- |

AM.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 48. pants nosaka Eiropas Parlamenta tiesības iesniegt priekšlikumus par grozījumu izdarīšanu Līgumos;

| AN. | tā kā ir jāizstrādā un jāīsteno daudzi sekundāri tiesību akti, lai sasniegtu Savienības mērķus šajā jomā; tā kā ir svarīgi, lai uzlabota Savienības ekonomikas pārvaldība pamatotos uz LESD noteikumiem, Savienības paņēmienu vajadzētu izmantot pilnībā, turklāt, lai veicinātu savstarpēji pastiprinošas politikas, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Komisijas noteicošā loma; |
| --- | --- |

AN.

tā kā ir jāizstrādā un jāīsteno daudzi sekundāri tiesību akti, lai sasniegtu Savienības mērķus šajā jomā; tā kā ir svarīgi, lai uzlabota Savienības ekonomikas pārvaldība pamatotos uz LESD noteikumiem, Savienības paņēmienu vajadzētu izmantot pilnībā, turklāt, lai veicinātu savstarpēji pastiprinošas politikas, būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta un Komisijas noteicošā loma;

| AO. | tā kā visiem likumdošanas priekšlikumiem būtu jāatbalsta stingru, ilgtspējīgu izaugsmi veicinošu ekonomikas politiku stimulācija, jānovērš morālais kaitējums, jāatbilst citiem ES instrumentiem un noteikumiem un jāpalielina priekšrocības, ko kopējā valūta euro sniedz euro zonas valstīm, un jāatjauno uzticība Eiropas ekonomikai un EUR valūtai; |
| --- | --- |

AO.

tā kā visiem likumdošanas priekšlikumiem būtu jāatbalsta stingru, ilgtspējīgu izaugsmi veicinošu ekonomikas politiku stimulācija, jānovērš morālais kaitējums, jāatbilst citiem ES instrumentiem un noteikumiem un jāpalielina priekšrocības, ko kopējā valūta euro sniedz euro zonas valstīm, un jāatjauno uzticība Eiropas ekonomikai un EUR valūtai;

| AP. | tā kā ir jāpastiprina konsekvence starp valsts īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumiem un tā kā šie ieguldījumi, jo īpaši infrastruktūrā, jāizmanto efektīvi un jāpiešķir, ņemot vērā stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus, galvenokārt attiecībā uz pētniecību un attīstību, jaunradi un izglītību, lai palielinātu resursu izmantošanas efektivitāti un konkurētspēju, uzlabotu produktivitāti, radītu nodarbinātības iespējas un stiprinātu iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

AP.

tā kā ir jāpastiprina konsekvence starp valsts īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguldījumiem un tā kā šie ieguldījumi, jo īpaši infrastruktūrā, jāizmanto efektīvi un jāpiešķir, ņemot vērā stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus, galvenokārt attiecībā uz pētniecību un attīstību, jaunradi un izglītību, lai palielinātu resursu izmantošanas efektivitāti un konkurētspēju, uzlabotu produktivitāti, radītu nodarbinātības iespējas un stiprinātu iekšējo tirgu;

| AQ. | tā kā, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, uzņēmumiem un uzņēmējiem ir jādod īsta iespēja izvērst darbību un izmantot to, ka Savienībā ir 500 miljoni patērētāju; tā kā tādēļ pilnībā ir jāattīsta iekšējais pakalpojumu tirgus; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, uzņēmumiem un uzņēmējiem ir jādod īsta iespēja izvērst darbību un izmantot to, ka Savienībā ir 500 miljoni patērētāju; tā kā tādēļ pilnībā ir jāattīsta iekšējais pakalpojumu tirgus;

| AR. | tā kā Savienībā ir dažādi konkurētspējas modeļi, kuros būtu jāņem vērā katrai valstij raksturīgās prioritātes un vajadzības, vienlaikus ievērojot LESD noteiktās saistības, |
| --- | --- |

AR.

tā kā Savienībā ir dažādi konkurētspējas modeļi, kuros būtu jāņem vērā katrai valstij raksturīgās prioritātes un vajadzības, vienlaikus ievērojot LESD noteiktās saistības,

| AS. | tā kā Savienībai, nodrošinot savu pārstāvību starptautiskajā monetārajā sistēmā, starptautiskajās finanšu iestādēs un forumos, ir nepieciešama kopēja nostāja; tā kā, ievērojot LESD, Padomei pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar LESD 138. pantu ir jāapspriežas ar Eiropas Parlamentu un ir nepieciešams saņemt Parlamenta piekrišanu, pirms pieņemt kopējas nostājas par jomām, attiecībā uz kurām iekšēji piemēro parasto likumdošanas procedūru, |
| --- | --- |

AS.

tā kā Savienībai, nodrošinot savu pārstāvību starptautiskajā monetārajā sistēmā, starptautiskajās finanšu iestādēs un forumos, ir nepieciešama kopēja nostāja; tā kā, ievērojot LESD, Padomei pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar LESD 138. pantu ir jāapspriežas ar Eiropas Parlamentu un ir nepieciešams saņemt Parlamenta piekrišanu, pirms pieņemt kopējas nostājas par jomām, attiecībā uz kurām iekšēji piemēro parasto likumdošanas procedūru,

| AT. | tā kā SGP noteiktajiem mērķiem ir jāatbilst ne tikai stratēģijai “Eiropa 2020”, bet arī citiem kompromisiem attiecībā uz izdevumiem attīstības palīdzībai, pētniecībai un izstrādei, videi, izglītībai un nabadzības izskaušanai, |
| --- | --- |

AT.

tā kā SGP noteiktajiem mērķiem ir jāatbilst ne tikai stratēģijai “Eiropa 2020”, bet arī citiem kompromisiem attiecībā uz izdevumiem attīstības palīdzībai, pētniecībai un izstrādei, videi, izglītībai un nabadzības izskaušanai,

| AU. | tā kā, lai turpmāk novērstu pašreizējo konkurētspējas atšķirību padziļināšanos ES un nemazinātu jaunās ekonomikas pārvaldības sistēmas sekmes Eiropā, kā arī stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus par darbvietu izveidi un ilgtspējīgu izaugsmi, Eiropas fiskālās konsolidācijas stratēģijā būtu pilnībā jāņem vērā ikvienas dalībvalsts īpatnības un jāizvairās no vienkāršotas vienas pieejas attiecināšanu uz visām dalībvalstī’; |
| --- | --- |

AU.

tā kā, lai turpmāk novērstu pašreizējo konkurētspējas atšķirību padziļināšanos ES un nemazinātu jaunās ekonomikas pārvaldības sistēmas sekmes Eiropā, kā arī stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus par darbvietu izveidi un ilgtspējīgu izaugsmi, Eiropas fiskālās konsolidācijas stratēģijā būtu pilnībā jāņem vērā ikvienas dalībvalsts īpatnības un jāizvairās no vienkāršotas vienas pieejas attiecināšanu uz visām dalībvalstī’;

| AV. | tā kā nevienam no jaunajiem, ierosinātajiem pasākumiem nevajadzētu nesamērīgi ietekmēt visneaizsargātākās dalībvalstis, kavējot to centienus panākt ekonomikas izaugsmi un kohēziju; |
| --- | --- |

AV.

tā kā nevienam no jaunajiem, ierosinātajiem pasākumiem nevajadzētu nesamērīgi ietekmēt visneaizsargātākās dalībvalstis, kavējot to centienus panākt ekonomikas izaugsmi un kohēziju;

| AW. | tā kā ekonomikas krīzes dēļ Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms 2010. gada maijā steidzami tika pieņemts ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010, pamatojoties uz LESD 122. panta 2. punktu un neapspriežoties ar Parlamentu; |
| --- | --- |

AW.

tā kā ekonomikas krīzes dēļ Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms 2010. gada maijā steidzami tika pieņemts ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010, pamatojoties uz LESD 122. panta 2. punktu un neapspriežoties ar Parlamentu;

| AX. | tā kā Padomes nostājā attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5 projektu ir ierosināti nepieciešamie grozījumi, kas jāveic, lai 1.a izdevumu kategorijā izveidotu jaunu budžeta 01 04 01 03. posteni garantijas līdzekļiem, kas paredzēti aizdevumiem par maksimālo summu EUR 60 miljardu apmērā, kurus Eiropas Savienība nodrošina saskaņā ar LESD 122. panta 2. punktu, un lai budžeta ieņēmumu daļā attiecīgi izveidotu jaunu 8 0 2. pantu; |
| --- | --- |

AX.

tā kā Padomes nostājā attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 5 projektu ir ierosināti nepieciešamie grozījumi, kas jāveic, lai 1.a izdevumu kategorijā izveidotu jaunu budžeta 01 04 01 03. posteni garantijas līdzekļiem, kas paredzēti aizdevumiem par maksimālo summu EUR 60 miljardu apmērā, kurus Eiropas Savienība nodrošina saskaņā ar LESD 122. panta 2. punktu, un lai budžeta ieņēmumu daļā attiecīgi izveidotu jaunu 8 0 2. pantu;

| AY. | tā kā dažām dalībvalstīm var nākties izmantot glābšanas pasākumu kopumu un vienlaikus tām obligāti būs jāņem vērā dažādi pasākumi, kas glābšanas pasākumu kopumā būs konkrēti noteikti katrai saņēmējvalstij; |
| --- | --- |

AY.

tā kā dažām dalībvalstīm var nākties izmantot glābšanas pasākumu kopumu un vienlaikus tām obligāti būs jāņem vērā dažādi pasākumi, kas glābšanas pasākumu kopumā būs konkrēti noteikti katrai saņēmējvalstij;

| AZ. | tā kā Komisija 2010. gada 29. septembrī pieņēma likumdošanas priekšlikumus par ekonomikas pārvaldību, kuri daļēji atbilst nepieciešamībai pēc ekonomikas pārvaldības uzlabošanas pasākumiem, kā noteikts šajā rezolūcijā; tā kā Parlaments izskatīs šos likumdošanas priekšlikumus saskaņā ar attiecīgajiem LESD noteikumiem; tā kā šī rezolūcija neierobežo nevienu turpmāko nostāju, ko Parlaments pieņems šajā sakarībā, |
| --- | --- |

AZ.

tā kā Komisija 2010. gada 29. septembrī pieņēma likumdošanas priekšlikumus par ekonomikas pārvaldību, kuri daļēji atbilst nepieciešamībai pēc ekonomikas pārvaldības uzlabošanas pasākumiem, kā noteikts šajā rezolūcijā; tā kā Parlaments izskatīs šos likumdošanas priekšlikumus saskaņā ar attiecīgajiem LESD noteikumiem; tā kā šī rezolūcija neierobežo nevienu turpmāko nostāju, ko Parlaments pieņems šajā sakarībā,

| 1. | aicina Komisiju pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm un pamatojoties uz attiecīgajiem LESD noteikumiem pēc iespējas drīzāk iesniegt Parlamentam likumdošanas priekšlikumus, lai uzlabotu Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmu, jo īpaši euro zonā, ievērojot pielikumā sīki izklāstītos ieteikumus un ņemot vērā, ka ne visi šie ieteikumi ir ietverti Komisijas 2010. gada 29. septembrī pieņemtajos likumdošanas priekšlikumos par ekonomikas pārvaldību; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju pēc apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm un pamatojoties uz attiecīgajiem LESD noteikumiem pēc iespējas drīzāk iesniegt Parlamentam likumdošanas priekšlikumus, lai uzlabotu Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmu, jo īpaši euro zonā, ievērojot pielikumā sīki izklāstītos ieteikumus un ņemot vērā, ka ne visi šie ieteikumi ir ietverti Komisijas 2010. gada 29. septembrī pieņemtajos likumdošanas priekšlikumos par ekonomikas pārvaldību;

| 2. | apstiprina, ka pielikumā izklāstītajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesības; |
| --- | --- |

2.

apstiprina, ka pielikumā izklāstītajos ieteikumos ir ievērots subsidiaritātes princips un Eiropas Savienības pilsoņu pamattiesības;

| 3. | aicina Komisiju papildus pasākumiem, kurus var un ir nepieciešams nekavējoties veikt saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem, sākt apsvērt institucionālas pārmaiņas, kas varētu izrādīties nepieciešamas, lai īstenotu saskaņotu un efektīvu ekonomikas pārvaldību; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju papildus pasākumiem, kurus var un ir nepieciešams nekavējoties veikt saskaņā ar spēkā esošajiem Līgumiem, sākt apsvērt institucionālas pārmaiņas, kas varētu izrādīties nepieciešamas, lai īstenotu saskaņotu un efektīvu ekonomikas pārvaldību;

| 4. | uzskata, ka prasīto ierosinājumu finansiālā ietekme jāsedz no dalībvalstu attiecīgajām budžeta dotācijām, ņemot vērā pašreizējo deficīta stāvokli un stingros pasākumus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka prasīto ierosinājumu finansiālā ietekme jāsedz no dalībvalstu attiecīgajām budžeta dotācijām, ņemot vērā pašreizējo deficīta stāvokli un stingros pasākumus dalībvalstīs;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tās pielikumā izklāstītos ieteikumus Komisijai, Eiropadomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eurogrupas priekšsēdētājam un dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un tās pielikumā izklāstītos ieteikumus Komisijai, Eiropadomei, Eiropas Centrālajai bankai, Eurogrupas priekšsēdētājam un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0309.

(2)  OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

(3)  OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.

(4)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

(5)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

(6)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp.

(7)  OV C 236, 2.8.1997., 1. lpp.

(8)  OV C 236, 2.8.1997., 3. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0230.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0224.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0072.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0053.

(13)  OV C 16 E, 22.1.2010., 8. lpp.

(14)  Profesora Mario Monti ziņojums Eiropas Komisijas priekšsēdētājam “Jauna stratēģija vienotajam tirgum — Eiropas ekonomikas un sabiedrības rīcībā”, 2010. gada 9. maijs.

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisPIELIKUMS

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMAM: DETALIZĒTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

1. ieteikums —   saskaņotas un pārredzamas norišu daudzpusējas uzraudzības sistēmas izveide makroekonomikas jomā Savienībā un dalībvalstīs un fiskālās uzraudzības pastiprināšana.

Tiesību akts jāizstrādā kā regula vai regulas par ekonomikas politiku un norišu daudzpusēju uzraudzību, pamatojoties uz LESD 121. panta 6. punktu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par Stabilitātes un izaugsmes pakta (SGP) preventīvās daļas efektivitāti un papildina to ar jaunu regulu, kuras mērķis ir izveidot uz noteikumiem balstītu un pārredzamu sistēmu, lai uzraudzītu pārmērīgu makroekonomisko nestabilitāti, domino efektu un norises konkurētspējas jomā. Ar tiesību aktu jācenšas panākt turpmāk minēto:

| — | Jānodrošina ikgadēja apspriešanās starp Eiropas Parlamenta, Komisijas, Padomes un dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem par stabilitātes un konverģences programmām (SKP) un valstu reformu programmām (VRP) un par valstu ekonomikas sasniegumu novērtēšanu, kas veido daļu no Eiropas semestra; |
| --- | --- |

—

Jānodrošina ikgadēja apspriešanās starp Eiropas Parlamenta, Komisijas, Padomes un dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem par stabilitātes un konverģences programmām (SKP) un valstu reformu programmām (VRP) un par valstu ekonomikas sasniegumu novērtēšanu, kas veido daļu no Eiropas semestra;

| — | jānosaka daudzpusējās uzraudzības darbības joma, pamatojoties uz LESD instrumentiem un Komisijas novērtējumiem (121. pants, jo īpaši 5. un 6. punkts, un 148. pants), lai iekļautu izaugsmi un tās ekonomisko ietekmi uz nodarbinātību, ievērojot to pašu tiesisko regulējumu, kāds ir pašreizējiem instrumentiem, kuru mērķis ir nepieļaut pārmērīgu makroekonomikas nestabilitāti un tādas finanšu un citas politikas, kas nav ilgtspējīgas, kā arī risināt finanšu stabilitātes problēmas (t. i., kā nepieļaut pārmērīga kredītu pieplūduma izraisītus “finanšu burbuļus”) un ilgtermiņa ieguldījumu un ilgtspējīgas izaugsmes problēmas, ņemot vērā stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus un citus svarīgus notikumus; ikgadējās uzraudzības procedūras neatņemamai sastāvdaļai vajadzētu būt Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas regulāriem sistēmiskā riska novērtējumiem; |
| --- | --- |

—

jānosaka daudzpusējās uzraudzības darbības joma, pamatojoties uz LESD instrumentiem un Komisijas novērtējumiem (121. pants, jo īpaši 5. un 6. punkts, un 148. pants), lai iekļautu izaugsmi un tās ekonomisko ietekmi uz nodarbinātību, ievērojot to pašu tiesisko regulējumu, kāds ir pašreizējiem instrumentiem, kuru mērķis ir nepieļaut pārmērīgu makroekonomikas nestabilitāti un tādas finanšu un citas politikas, kas nav ilgtspējīgas, kā arī risināt finanšu stabilitātes problēmas (t. i., kā nepieļaut pārmērīga kredītu pieplūduma izraisītus “finanšu burbuļus”) un ilgtermiņa ieguldījumu un ilgtspējīgas izaugsmes problēmas, ņemot vērā stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktos mērķus un citus svarīgus notikumus; ikgadējās uzraudzības procedūras neatņemamai sastāvdaļai vajadzētu būt Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas regulāriem sistēmiskā riska novērtējumiem;

| — | jāizveido uzlabota analītiska uzraudzības sistēma (ietverot tajā rezultātu apkopojumu, kurā norādīti īpaši agrās brīdināšanas kontrolnosacījumi), izmantojot piemērotus metodoloģiskus paņēmienus un efektīvas daudzpusējas uzraudzības pārredzamību un ņemot vērā saskaņotus ekonomikas rādītājus (faktiskos un nominālos), kas var ietekmēt konkurētspēju un/vai pārmērīgu nelīdzsvarotību; šie pamatrādītāji var būt šādi — spēkā esošais faktiskais valūtas maiņas kurss, norēķinu konts, produktivitāte (tostarp resursu produktivitāte un kopējā ietekmes faktoru produktivitāte), darbaspēka vienības izmaksas, kredītu pieaugums un norises saistībā ar aktīvu (tostarp finanšu aktīvu un īpašuma tirgus) cenām, bezdarba līmenis, ārvalstu aktīvu neto pozīcijas, nodokļu bāzes attīstība, nabadzība, sociālā kohēzija un ar vidi saistīti ārēji faktori; attiecībā uz rezultātu apkopojumā ietvertajiem rādītājiem būtu jānosaka trauksmes sliekšņi un visas izmaiņas, kas saistītas ar šiem rādītājiem, jāpapildina ar kvalitatīvu Komisijas novērtējumu; |
| --- | --- |

—

jāizveido uzlabota analītiska uzraudzības sistēma (ietverot tajā rezultātu apkopojumu, kurā norādīti īpaši agrās brīdināšanas kontrolnosacījumi), izmantojot piemērotus metodoloģiskus paņēmienus un efektīvas daudzpusējas uzraudzības pārredzamību un ņemot vērā saskaņotus ekonomikas rādītājus (faktiskos un nominālos), kas var ietekmēt konkurētspēju un/vai pārmērīgu nelīdzsvarotību; šie pamatrādītāji var būt šādi — spēkā esošais faktiskais valūtas maiņas kurss, norēķinu konts, produktivitāte (tostarp resursu produktivitāte un kopējā ietekmes faktoru produktivitāte), darbaspēka vienības izmaksas, kredītu pieaugums un norises saistībā ar aktīvu (tostarp finanšu aktīvu un īpašuma tirgus) cenām, bezdarba līmenis, ārvalstu aktīvu neto pozīcijas, nodokļu bāzes attīstība, nabadzība, sociālā kohēzija un ar vidi saistīti ārēji faktori; attiecībā uz rezultātu apkopojumā ietvertajiem rādītājiem būtu jānosaka trauksmes sliekšņi un visas izmaiņas, kas saistītas ar šiem rādītājiem, jāpapildina ar kvalitatīvu Komisijas novērtējumu;

| — | jāveic padziļināta un valsts īpatnībām atbilstoša uzraudzība, ja tas nepieciešams saskaņā ar iepriekš minēto rezultātu apkopojumu un ar to saistīto kvalitatīvo novērtējumu; papildus šai padziļinātajai un valsts īpatnībām atbilstošajai uzraudzībai dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas valstīm, ir pienākums lemt par valstu politikas virzieniem, kuru mērķis ir risināt (nepieļaut un vērst pa labu) makroekonomikas nestabilitāti, un vienlaikus ņemt vērā Komisijas īpašos ieteikumus un to politikās ietverto Savienības dimensiju; korekcijas jāveic gan valstīm ar pārmērīgu deficītu, gan valstīm ar pārmērīgu pārpalikumu, ņemot vērā katras valsts īpašos apstākļus, piemēram, demogrāfiju, privāto parādu līmeni, atalgojuma tendences salīdzinājumā ar darbaspēka ražīgumu, nodarbinātību, jo īpaši jaunatnes nodarbinātību, un norēķinu kontu līdzsvarotību; |
| --- | --- |

—

jāveic padziļināta un valsts īpatnībām atbilstoša uzraudzība, ja tas nepieciešams saskaņā ar iepriekš minēto rezultātu apkopojumu un ar to saistīto kvalitatīvo novērtējumu; papildus šai padziļinātajai un valsts īpatnībām atbilstošajai uzraudzībai dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas valstīm, ir pienākums lemt par valstu politikas virzieniem, kuru mērķis ir risināt (nepieļaut un vērst pa labu) makroekonomikas nestabilitāti, un vienlaikus ņemt vērā Komisijas īpašos ieteikumus un to politikās ietverto Savienības dimensiju; korekcijas jāveic gan valstīm ar pārmērīgu deficītu, gan valstīm ar pārmērīgu pārpalikumu, ņemot vērā katras valsts īpašos apstākļus, piemēram, demogrāfiju, privāto parādu līmeni, atalgojuma tendences salīdzinājumā ar darbaspēka ražīgumu, nodarbinātību, jo īpaši jaunatnes nodarbinātību, un norēķinu kontu līdzsvarotību;

| — | jāpilnvaro Komisija izstrādāt piemērotus analītiskus instrumentus un jāpilnveido zināšanas, lai pētītu gan iemeslus, kas izraisa pastāvīgās atšķirības euro zonā, gan arī kopējo politiku ietekmi uz euro zonas valstu atšķirīgajām ekonomikas sistēmām; |
| --- | --- |

—

jāpilnvaro Komisija izstrādāt piemērotus analītiskus instrumentus un jāpilnveido zināšanas, lai pētītu gan iemeslus, kas izraisa pastāvīgās atšķirības euro zonā, gan arī kopējo politiku ietekmi uz euro zonas valstu atšķirīgajām ekonomikas sistēmām;

| — | jāizstrādā kopīgi noteikumi, lai aktīvāk izmantotu Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, kas būtu pamatdokuments ekonomikas pārvaldības, uzraudzības un dalībvalstīm īpaši paredzētu ieteikumu īstenošanai saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu kopīgās un atšķirīgās iezīmes un to konkurētspējas priekšrocības, tostarp demogrāfisko stāvokli, lai stiprinātu tautsaimniecības pielāgošanās spējas ārējiem satricinājumiem, kā arī dalībvalstu pieņemto lēmumu ietekmi uz citām dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas valstīm; |
| --- | --- |

—

jāizstrādā kopīgi noteikumi, lai aktīvāk izmantotu Ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes, kas būtu pamatdokuments ekonomikas pārvaldības, uzraudzības un dalībvalstīm īpaši paredzētu ieteikumu īstenošanai saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu kopīgās un atšķirīgās iezīmes un to konkurētspējas priekšrocības, tostarp demogrāfisko stāvokli, lai stiprinātu tautsaimniecības pielāgošanās spējas ārējiem satricinājumiem, kā arī dalībvalstu pieņemto lēmumu ietekmi uz citām dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas valstīm;

| — | valsts līmenī jāizveido mehānisms, lai novērtētu stratēģijas “Eiropa 2020” prioritāšu īstenošanu un valsts reformu programmā ietverto attiecīgo valsts mērķu sasniegšanu, tādējādi atbalstot novērtējumu, ko ES iestādes veic katru gadu; |
| --- | --- |

—

valsts līmenī jāizveido mehānisms, lai novērtētu stratēģijas “Eiropa 2020” prioritāšu īstenošanu un valsts reformu programmā ietverto attiecīgo valsts mērķu sasniegšanu, tādējādi atbalstot novērtējumu, ko ES iestādes veic katru gadu;

| — | jāiedibina procedūras, lai Komisija jau sākotnējā posmā varētu izdot agrīnus brīdinājumus un nepastarpināti konsultēt dalībvalstis par politiku; ilgstošas un arvien krasākas makroekonomikas nestabilitātes gadījumos atbilstoši pārredzamai un objektīvai procedūrai vajadzētu būt iespējai dalībvalsts stāvokli klasificēt kā tās atrašanos “pārmērīgas nestabilitātes stāvoklī”, nodrošinot stingrāku uzraudzību; |
| --- | --- |

—

jāiedibina procedūras, lai Komisija jau sākotnējā posmā varētu izdot agrīnus brīdinājumus un nepastarpināti konsultēt dalībvalstis par politiku; ilgstošas un arvien krasākas makroekonomikas nestabilitātes gadījumos atbilstoši pārredzamai un objektīvai procedūrai vajadzētu būt iespējai dalībvalsts stāvokli klasificēt kā tās atrašanos “pārmērīgas nestabilitātes stāvoklī”, nodrošinot stingrāku uzraudzību;

| — | pēc valstu parlamentu apspriešanās jāiedibina “Eiropas semestris” dalībvalstu budžeta projektu (galveno elementu un pieņēmumu) salīdzināšanai un vērtēšanai, lai labāk novērtētu SKP un VRP īstenošanu un turpmāko izpildi; būtu jāievēro ES un valstu budžeta noteikumi un procedūras; pēc pienācīgas valstu parlamentu iesaistīšanas un ņemot vērā ES līmeņa noteikumus un secinājumus, dalībvalstis aprīlī Komisijai iesniedz SKP un VRP; Eiropas Parlaments var iedibināt sistemātisku veidu, kā atbalstīt publisku apspriešanu un palielināt šo procedūru redzamību, atbildību un informētību par tām, kā arī to, kā ES iestādes ir īstenojušas noteikumus, par kuriem ir panākta vienošanās; |
| --- | --- |

—

pēc valstu parlamentu apspriešanās jāiedibina “Eiropas semestris” dalībvalstu budžeta projektu (galveno elementu un pieņēmumu) salīdzināšanai un vērtēšanai, lai labāk novērtētu SKP un VRP īstenošanu un turpmāko izpildi; būtu jāievēro ES un valstu budžeta noteikumi un procedūras; pēc pienācīgas valstu parlamentu iesaistīšanas un ņemot vērā ES līmeņa noteikumus un secinājumus, dalībvalstis aprīlī Komisijai iesniedz SKP un VRP; Eiropas Parlaments var iedibināt sistemātisku veidu, kā atbalstīt publisku apspriešanu un palielināt šo procedūru redzamību, atbildību un informētību par tām, kā arī to, kā ES iestādes ir īstenojušas noteikumus, par kuriem ir panākta vienošanās;

| — | jāiedibina “Eiropas semestris”, lai risinātu ar valstu fiskālo politiku saistīto iespējamo domino efektu un lai jau sākotnēji atklātu pārmērīgu budžeta deficītu, un saskaņā ar integrētajām pamatnostādnēm jānodrošina konsekvence starp ES un valsts līmeņa darbībām, kā arī tādu kvantitatīvu un kvalitatīvu mērķu izpilde kā izaugsme un nodarbinātība, tādējādi visām attiecīgajām pusēm, tostarp valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam, nodrošinot iespēju dot reālu un savlaicīgu ieguldījumu un apspriesties ar sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

—

jāiedibina “Eiropas semestris”, lai risinātu ar valstu fiskālo politiku saistīto iespējamo domino efektu un lai jau sākotnēji atklātu pārmērīgu budžeta deficītu, un saskaņā ar integrētajām pamatnostādnēm jānodrošina konsekvence starp ES un valsts līmeņa darbībām, kā arī tādu kvantitatīvu un kvalitatīvu mērķu izpilde kā izaugsme un nodarbinātība, tādējādi visām attiecīgajām pusēm, tostarp valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam, nodrošinot iespēju dot reālu un savlaicīgu ieguldījumu un apspriesties ar sociālajiem partneriem;

| — | jānodrošina, ka ikgadējie politikas ieteikumi tiek apspriesti Eiropas Parlamentā pirms diskusijas Eiropadomē; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka ikgadējie politikas ieteikumi tiek apspriesti Eiropas Parlamentā pirms diskusijas Eiropadomē;

| — | jānodrošina, ka galvenie pieņēmumi un rādītāji, kas izmantoti valstu SKP un VRP sagatavošanas pamatprognozēs, tiek iegūti vienkāršā un saskaņotā veidā, jo īpaši euro zonas valstīs; jāpieņem trīs līmeņu pieeja, kas ietver negatīvu, bāzes un labvēlīgu makroekonomikas attīstības scenāriju, ņemot vērā starptautiskās ekonomikas nenoteiktību; jāturpina saskaņot galveno budžeta summāro rādītāju aprēķināšanas metodoloģijas, lai atvieglotu dalībvalstu salīdzināšanu; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka galvenie pieņēmumi un rādītāji, kas izmantoti valstu SKP un VRP sagatavošanas pamatprognozēs, tiek iegūti vienkāršā un saskaņotā veidā, jo īpaši euro zonas valstīs; jāpieņem trīs līmeņu pieeja, kas ietver negatīvu, bāzes un labvēlīgu makroekonomikas attīstības scenāriju, ņemot vērā starptautiskās ekonomikas nenoteiktību; jāturpina saskaņot galveno budžeta summāro rādītāju aprēķināšanas metodoloģijas, lai atvieglotu dalībvalstu salīdzināšanu;

| — | jānosaka stingrākas saistības SKP un VRP, lai tiktu sasniegts vidēja termiņa fiskālais mērķis (VTFM), kurā ir ņemti vērā dalībvalstu pašreizējie parāda līmeņi un netiešās saistības, jo īpaši ievērojot iedzīvotāju novecošanos; |
| --- | --- |

—

jānosaka stingrākas saistības SKP un VRP, lai tiktu sasniegts vidēja termiņa fiskālais mērķis (VTFM), kurā ir ņemti vērā dalībvalstu pašreizējie parāda līmeņi un netiešās saistības, jo īpaši ievērojot iedzīvotāju novecošanos;

| — | jāveido stingrāka saikne starp SKP, VRP un valstu gada un daudzgadu budžeta sistēmām, vienlaikus ievērojot valstu noteikumus un procedūras; |
| --- | --- |

—

jāveido stingrāka saikne starp SKP, VRP un valstu gada un daudzgadu budžeta sistēmām, vienlaikus ievērojot valstu noteikumus un procedūras;

| — | jāievieš stingrāks SKP novērtējums, ņemot vērā šo programmu atkarību no citiem dalībvalstu un Savienības mērķiem, pirms SKP paredzēto politikas virzienu pieņemšanas valstu līmenī; |
| --- | --- |

—

jāievieš stingrāks SKP novērtējums, ņemot vērā šo programmu atkarību no citiem dalībvalstu un Savienības mērķiem, pirms SKP paredzēto politikas virzienu pieņemšanas valstu līmenī;

| — | jāpanāk valstu parlamentu lielāka līdzdalība un jāapspriežas ar sociālajiem partneriem pirms SKP un VRP oficiālas prezentācijas ES līmenī noteiktā laikā, piemēram, katru gadu organizējot valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta apspriešanos par integrētajām pamatnostādnēm un dalībvalstu attiecīgajām budžeta ievirzēm; |
| --- | --- |

—

jāpanāk valstu parlamentu lielāka līdzdalība un jāapspriežas ar sociālajiem partneriem pirms SKP un VRP oficiālas prezentācijas ES līmenī noteiktā laikā, piemēram, katru gadu organizējot valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta apspriešanos par integrētajām pamatnostādnēm un dalībvalstu attiecīgajām budžeta ievirzēm;

| — | jāveic sistemātiskāks ex-post salīdzinājums starp plānotajām fiskālajām, izaugsmes un nodarbinātības politikas ievirzēm, ko dalībvalstis norāda SKP, un reālo, faktisko iznākumu, apspriežot un pārbaudot būtiskas atšķirības starp plānotajiem un izpildes rādītājiem; |
| --- | --- |

—

jāveic sistemātiskāks ex-post salīdzinājums starp plānotajām fiskālajām, izaugsmes un nodarbinātības politikas ievirzēm, ko dalībvalstis norāda SKP, un reālo, faktisko iznākumu, apspriežot un pārbaudot būtiskas atšķirības starp plānotajiem un izpildes rādītājiem;

| — | jānodrošina, lai tiktu ievēroti ikgadējie ieteikumi politikas izstrādei un Komisijas brīdinājumi par to, kā dalībvalstis nodrošina atbilstību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, un jāiedibina uz sodiem un stimuliem balstīta pieeja, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro šos mērķus; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, lai tiktu ievēroti ikgadējie ieteikumi politikas izstrādei un Komisijas brīdinājumi par to, kā dalībvalstis nodrošina atbilstību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, un jāiedibina uz sodiem un stimuliem balstīta pieeja, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis ievēro šos mērķus;

| — | jānodrošina lielāka atbildība un pārredzamība attiecībā pret Parlamentu, ES līmenī vērtējot SKP un VRP, lai palielinātu sabiedrības informētību un sabiedrības spiedienu; |
| --- | --- |

—

jānodrošina lielāka atbildība un pārredzamība attiecībā pret Parlamentu, ES līmenī vērtējot SKP un VRP, lai palielinātu sabiedrības informētību un sabiedrības spiedienu;

| — | jāizveido Komisijas pārraudzīts neatkarīgs, sistemātisks un vienkāršs SKP un VRP vērtēšanas process, lai panāktu pārredzamāku pieeju un pastiprinātu vērtēšanas objektivitāti; |
| --- | --- |

—

jāizveido Komisijas pārraudzīts neatkarīgs, sistemātisks un vienkāršs SKP un VRP vērtēšanas process, lai panāktu pārredzamāku pieeju un pastiprinātu vērtēšanas objektivitāti;

| — | jānosaka īpašas procedūras un prasība dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas dalībvalstīm, informēt citai citu un Komisiju, pirms pieņemt ar ekonomikas politiku saistītus lēmumus, kuri, kā sagaidāms, izraisīs ievērojamu domino efektu un var apdraudēt iekšējā tirgus un Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) vienmērīgu darbību; |
| --- | --- |

—

jānosaka īpašas procedūras un prasība dalībvalstīm, jo īpaši euro zonas dalībvalstīm, informēt citai citu un Komisiju, pirms pieņemt ar ekonomikas politiku saistītus lēmumus, kuri, kā sagaidāms, izraisīs ievērojamu domino efektu un var apdraudēt iekšējā tirgus un Ekonomikas un monetārās savienības (EMS) vienmērīgu darbību;

| — | jānosaka prasība dalībvalstīm sniegt Komisijai papildu informāciju, ja rodas pamatotas aizdomas, ka īstenotā politika var apdraudēt izaugsmi visā Savienībā vai iekšējā tirgus vai EMS vienmērīgu darbību vai radīt apdraudējumu Savienības līmenī noteiktajiem mērķiem, proti, stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem; |
| --- | --- |

—

jānosaka prasība dalībvalstīm sniegt Komisijai papildu informāciju, ja rodas pamatotas aizdomas, ka īstenotā politika var apdraudēt izaugsmi visā Savienībā vai iekšējā tirgus vai EMS vienmērīgu darbību vai radīt apdraudējumu Savienības līmenī noteiktajiem mērķiem, proti, stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem;

| — | daudzgadu uzraudzības sistēmā jāņem vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas vērtējums, jo īpaši attiecībā uz finanšu stabilitāti, stresa testiem, iespējamu ārēju un iekšēju domino efektu un privāto parādu pārmērīgu uzkrāšanos; |
| --- | --- |

—

daudzgadu uzraudzības sistēmā jāņem vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas vērtējums, jo īpaši attiecībā uz finanšu stabilitāti, stresa testiem, iespējamu ārēju un iekšēju domino efektu un privāto parādu pārmērīgu uzkrāšanos;

| — | jāievieš stabila un pārredzama uzraudzības sistēma, kas balstīta uz diviem pīlāriem — ekonomikas politiku un nodarbinātības politiku, pamatojoties uz LESD 121. un 148. pantu; attiecībā uz nodarbinātības pīlāru, kas ir daļa no pārskatītās un uzlabotās Eiropas nodarbinātības stratēģijas, šādai sistēmai vajadzētu ļaut novērtēt nodarbinātības politikas atbilstību nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, lai varētu izstrādāt efektīvas norādes, ņemot vērā Eiropas dimensiju un domino efektu, kā arī tās pēdīgi integrēt iekšpolitikas veidošanas procesā; turklāt būtu jāievieš savlaicīgi preventīvi ieteikumi, lai risinātu galvenās nepilnības un uzdevumus, kas radušies dalībvalstu nodarbinātības politikā un darba tirgū; |
| --- | --- |

—

jāievieš stabila un pārredzama uzraudzības sistēma, kas balstīta uz diviem pīlāriem — ekonomikas politiku un nodarbinātības politiku, pamatojoties uz LESD 121. un 148. pantu; attiecībā uz nodarbinātības pīlāru, kas ir daļa no pārskatītās un uzlabotās Eiropas nodarbinātības stratēģijas, šādai sistēmai vajadzētu ļaut novērtēt nodarbinātības politikas atbilstību nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, lai varētu izstrādāt efektīvas norādes, ņemot vērā Eiropas dimensiju un domino efektu, kā arī tās pēdīgi integrēt iekšpolitikas veidošanas procesā; turklāt būtu jāievieš savlaicīgi preventīvi ieteikumi, lai risinātu galvenās nepilnības un uzdevumus, kas radušies dalībvalstu nodarbinātības politikā un darba tirgū;

| — | jāpalielina Nodarbinātības komitejas nozīme, jo īpaši pārrobežu nodarbinātības jautājumu risināšanā, kā paredzēts LESD 150. pantā, un Sociālās aizsardzības komitejas nozīme, kā paredzēts LESD 160. pantā; |
| --- | --- |

—

jāpalielina Nodarbinātības komitejas nozīme, jo īpaši pārrobežu nodarbinātības jautājumu risināšanā, kā paredzēts LESD 150. pantā, un Sociālās aizsardzības komitejas nozīme, kā paredzēts LESD 160. pantā;

| — | jānodrošina, lai visos budžeta novērtējumos rūpīgi tiktu ņemtas vērā dalībvalstu uzsāktās strukturālās reformas, jo īpaši pensiju, veselības aprūpes un sociālās aizsardzības jomas reformas, kuru mērķis ir risināt jautājumus saistībā ar demogrāfiskajām norisēm, kā arī reformas saistībā ar palīdzības sniegšanu, izglītību un pētniecību, piešķirot vienlīdz lielu nozīmi ilgtspējībai un atbilstībai; vajadzētu arī novērtēt, kā minētās reformas ietekmē nodarbinātību un sociālo jomu, jo īpaši mazāk aizsargātās sociālās grupas, lai nepieļautu, ka noteikumi tiek noteikti, pirms tiek novērtēta to ietekme uz nodarbinātību un sociālo aizsardzību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, lai visos budžeta novērtējumos rūpīgi tiktu ņemtas vērā dalībvalstu uzsāktās strukturālās reformas, jo īpaši pensiju, veselības aprūpes un sociālās aizsardzības jomas reformas, kuru mērķis ir risināt jautājumus saistībā ar demogrāfiskajām norisēm, kā arī reformas saistībā ar palīdzības sniegšanu, izglītību un pētniecību, piešķirot vienlīdz lielu nozīmi ilgtspējībai un atbilstībai; vajadzētu arī novērtēt, kā minētās reformas ietekmē nodarbinātību un sociālo jomu, jo īpaši mazāk aizsargātās sociālās grupas, lai nepieļautu, ka noteikumi tiek noteikti, pirms tiek novērtēta to ietekme uz nodarbinātību un sociālo aizsardzību dalībvalstīs;

| — | jāaktivizē Lisabonas līguma horizontālā sociālā klauzula, jaunas ES politikas izstrādāšanā ņemot vērā sociālās tiesības un sociālos mērķus; |
| --- | --- |

—

jāaktivizē Lisabonas līguma horizontālā sociālā klauzula, jaunas ES politikas izstrādāšanā ņemot vērā sociālās tiesības un sociālos mērķus;

| — | jānosaka, ka Eiropas Parlaments ir pienācīgi jāiesaista ekonomikas un nodarbinātības politikas uzraudzības ciklā un šīs politikas sociālās ietekmes novērtēšanā; integrēto pamatnostādņu, jo īpaši nodarbinātības politikas pamatnostādņu, pieņemšanas grafiks un process šajā sakarībā būtu jāplāno tā, lai Eiropas Parlamentam nodrošinātu laiku, kas vajadzīgs tā konsultatīvo pienākumu īstenošanai saskaņā ar LESD 148. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

—

jānosaka, ka Eiropas Parlaments ir pienācīgi jāiesaista ekonomikas un nodarbinātības politikas uzraudzības ciklā un šīs politikas sociālās ietekmes novērtēšanā; integrēto pamatnostādņu, jo īpaši nodarbinātības politikas pamatnostādņu, pieņemšanas grafiks un process šajā sakarībā būtu jāplāno tā, lai Eiropas Parlamentam nodrošinātu laiku, kas vajadzīgs tā konsultatīvo pienākumu īstenošanai saskaņā ar LESD 148. panta 2. punktu;

| — | jāievieš tāda stabila un pārredzama uzraudzības un novērtēšanas sistēma attiecībā uz nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, balstoties uz ES pamatmērķiem, kura jāizmanto par pamatu, lai noteiktu attiecīgus pakārtotus mērķus, rādītājus un rezultātu apkopojumus, ņemot vērā katras dalībvalsts specifiku un atbilstoši katrai dalībvalstij atsevišķi noteiktajiem sākuma punktiem; |
| --- | --- |

—

jāievieš tāda stabila un pārredzama uzraudzības un novērtēšanas sistēma attiecībā uz nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, balstoties uz ES pamatmērķiem, kura jāizmanto par pamatu, lai noteiktu attiecīgus pakārtotus mērķus, rādītājus un rezultātu apkopojumus, ņemot vērā katras dalībvalsts specifiku un atbilstoši katrai dalībvalstij atsevišķi noteiktajiem sākuma punktiem;

| — | jāaicina Padomes ESPCO un ECOFIN struktūrvienības un to attiecīgās darba grupas uzlabot savstarpējo sadarbību, cita starpā divreiz gadā rīkojot kopīgas sanāksmes, lai nodrošinātu to attiecīgo politikas jomu īstenu integrāciju. |
| --- | --- |

—

jāaicina Padomes ESPCO un ECOFIN struktūrvienības un to attiecīgās darba grupas uzlabot savstarpējo sadarbību, cita starpā divreiz gadā rīkojot kopīgas sanāksmes, lai nodrošinātu to attiecīgo politikas jomu īstenu integrāciju.

2. ieteikums —   Stabilitātes un izaugsmes pakta (SGP) noteikumu pastiprināšana.

Tiesību akts būtu jāpieņem (pamatojoties, inter alia, uz LESD 126. pantu), lai jo īpaši stiprinātu SGP preventīvo daļu un ietvertu ekonomiski un politiski lietderīgākas sankcijas un stimulus, vienlaikus ņemot vērā valsts deficīta un parāda (tostarp netiešo saistību) struktūru, proti, ekonomikas ciklu, lai nepieļautu prociklisku budžeta politiku, kā arī valsts ieņēmumus un izdevumus, kas nepieciešami izaugsmi veicinošām strukturālām reformām. Visām dalībvalstīm jācenšas panākt progresu, bet tām, kuru nepilnības ir lielākas, kopumā vajadzētu pielikt vairāk pūļu, lai sasniegtu ar parāda uzkrājumiem un deficītu saistītos mērķus. Novērtējot pašreizējo norēķinu kontu nelīdzsvarotību, būtu jāņem vērā arī demogrāfiskā attīstība. Ar tiesību aktu jācenšas panākt turpmāk minēto:

| — | Ikvienā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (PBDNP) posmā jāintegrē “parāda” kritēriji (“ilgtspējas aspekts”) un, pamatojoties uz bruto parāda līmeņiem, jāizveido pārmērīga parāda uzraudzības procedūra (PPUP); PPUP īstenošanai ir nepieciešami detalizēti, regulāri ziņojumi par parāda un deficīta dinamiku, to savstarpējo saistību un attīstību, turklāt vienlaikus jāņem vērā katrai valstij raksturīgie apstākļi un jābūt iespējai katrai dalībvalstij noteikt atšķirīgus grafikus, lai tās sasniegtu SGP noteiktās mērķvērtības; PPUP īstenošanas laikā Komisijai būtu jāapspriežas ar Eiropas un attiecīgajiem valstu sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

—

Ikvienā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (PBDNP) posmā jāintegrē “parāda” kritēriji (“ilgtspējas aspekts”) un, pamatojoties uz bruto parāda līmeņiem, jāizveido pārmērīga parāda uzraudzības procedūra (PPUP); PPUP īstenošanai ir nepieciešami detalizēti, regulāri ziņojumi par parāda un deficīta dinamiku, to savstarpējo saistību un attīstību, turklāt vienlaikus jāņem vērā katrai valstij raksturīgie apstākļi un jābūt iespējai katrai dalībvalstij noteikt atšķirīgus grafikus, lai tās sasniegtu SGP noteiktās mērķvērtības; PPUP īstenošanas laikā Komisijai būtu jāapspriežas ar Eiropas un attiecīgajiem valstu sociālajiem partneriem;

| — | vairāk jāņem vērā parāda līmenis, parāda atmaksas profils (tostarp maksājumu termiņi) un parāda dinamika (jāvērtē valsts finanšu ilgtspēja), cenšoties panākt konverģenci to dalībvalstīm raksturīgo VTFM sasniegšanā, kuri jāiekļauj SKP; |
| --- | --- |

—

vairāk jāņem vērā parāda līmenis, parāda atmaksas profils (tostarp maksājumu termiņi) un parāda dinamika (jāvērtē valsts finanšu ilgtspēja), cenšoties panākt konverģenci to dalībvalstīm raksturīgo VTFM sasniegšanā, kuri jāiekļauj SKP;

| — | īstenojot PPUP, jāizveido skaidra, saskaņota sistēma, lai novērtētu un uzraudzītu parāda dinamiku, tostarp tiešas un netiešas saistības, piemēram, darījumi ar valsts pensiju fondu līdzekļiem un valsts garantijas (kas cita starpā var izrietēt no galvenās, procentu vai ieņēmumu plūsmas) saistībā ar valsts un privātās partnerības ieguldījumiem, kā arī valsts budžetam gadu gaitā radītās izmaksas par šādiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

—

īstenojot PPUP, jāizveido skaidra, saskaņota sistēma, lai novērtētu un uzraudzītu parāda dinamiku, tostarp tiešas un netiešas saistības, piemēram, darījumi ar valsts pensiju fondu līdzekļiem un valsts garantijas (kas cita starpā var izrietēt no galvenās, procentu vai ieņēmumu plūsmas) saistībā ar valsts un privātās partnerības ieguldījumiem, kā arī valsts budžetam gadu gaitā radītās izmaksas par šādiem ieguldījumiem;

| — | jāizveido katrai valstij atbilstoši dažādoti termiņi attiecībā uz fiskālās konsolidācijas procesu, kas tiks īstenots līdz 2015. gadam, lai visus budžeta deficīta līmeņus no jauna pielāgotu Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām; |
| --- | --- |

—

jāizveido katrai valstij atbilstoši dažādoti termiņi attiecībā uz fiskālās konsolidācijas procesu, kas tiks īstenots līdz 2015. gadam, lai visus budžeta deficīta līmeņus no jauna pielāgotu Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām;

| — | jāizveido uzraudzības mehānisms, ietverot tajā iespējamus publiskus brīdinājumus un papildu sankcijas un stimulus dalībvalstīm, kas nav sasniegušas tām noteikto VTFM vai nespēj to sasniegt noteiktajā tempā, kā arī iespējamus ekonomiskus stimulus valstīm, kuras ir sasniegušas VTFM ātrāk par plānoto; |
| --- | --- |

—

jāizveido uzraudzības mehānisms, ietverot tajā iespējamus publiskus brīdinājumus un papildu sankcijas un stimulus dalībvalstīm, kas nav sasniegušas tām noteikto VTFM vai nespēj to sasniegt noteiktajā tempā, kā arī iespējamus ekonomiskus stimulus valstīm, kuras ir sasniegušas VTFM ātrāk par plānoto;

| — | jāizstrādā valsts budžeta (t. i., gada un daudzgadu finanšu shēmu) procedūru minimuma noteikumi un pamatnostādnes, lai izpildītu 12. protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 3. pantā noteiktās saistības; šajās valsts shēmās būtu jāietver pietiekama informācija gan par plānoto budžeta pasākumu izdevumiem, gan ieņēmumiem, lai valsts un ES līmenī varētu notikt budžeta plānu racionāla apspriešana un rūpīga pārbaude; turklāt jāturpina darbs pie dalībvalstu budžetu salīdzināmības saistībā ar izdevumu kategorijām, ieņēmumiem un politiskajām prioritātēm, kuras tās atspoguļo; |
| --- | --- |

—

jāizstrādā valsts budžeta (t. i., gada un daudzgadu finanšu shēmu) procedūru minimuma noteikumi un pamatnostādnes, lai izpildītu 12. protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 3. pantā noteiktās saistības; šajās valsts shēmās būtu jāietver pietiekama informācija gan par plānoto budžeta pasākumu izdevumiem, gan ieņēmumiem, lai valsts un ES līmenī varētu notikt budžeta plānu racionāla apspriešana un rūpīga pārbaude; turklāt jāturpina darbs pie dalībvalstu budžetu salīdzināmības saistībā ar izdevumu kategorijām, ieņēmumiem un politiskajām prioritātēm, kuras tās atspoguļo;

| — | jāveicina budžeta kontroles agrās brīdināšanas sistēmas izveide valsts līmenī; |
| --- | --- |

—

jāveicina budžeta kontroles agrās brīdināšanas sistēmas izveide valsts līmenī;

| — | jāizstrādā iepriekš noteikti un preferenciāli euro zonas valstīm paredzēti pasākumi, par kuriem lemj, ievērojot Komisijas nepārprotamo kompetenci, un kurus ietver SGP preventīvajā un korektīvajā daļā, lai veicinātu agrās brīdināšanas pasākumus un piemērotu tos pakāpeniski; |
| --- | --- |

—

jāizstrādā iepriekš noteikti un preferenciāli euro zonas valstīm paredzēti pasākumi, par kuriem lemj, ievērojot Komisijas nepārprotamo kompetenci, un kurus ietver SGP preventīvajā un korektīvajā daļā, lai veicinātu agrās brīdināšanas pasākumus un piemērotu tos pakāpeniski;

| — | saskaņā ar jauno daudzpusējo uzraudzības sistēmu un uzlabotajiem SGP instrumentiem šādas sankcijas un stimuli jāievieš un jāīsteno euro zonas valstīs, ņemot vērā šo valstu ārkārtīgi ciešo saistību ar valstīm, kuras nav euro zonas dalībvalstis, jo īpaši ar tām valstīm, kuras, kā sagaidāms, pievienosies euro zonai, un jo īpaši vairāk uzmanības jāpievērš VTFM; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar jauno daudzpusējo uzraudzības sistēmu un uzlabotajiem SGP instrumentiem šādas sankcijas un stimuli jāievieš un jāīsteno euro zonas valstīs, ņemot vērā šo valstu ārkārtīgi ciešo saistību ar valstīm, kuras nav euro zonas dalībvalstis, jo īpaši ar tām valstīm, kuras, kā sagaidāms, pievienosies euro zonai, un jo īpaši vairāk uzmanības jāpievērš VTFM;

| — | jāizdara nepieciešamās izmaiņas Komisijas iekšējā lēmumu pieņemšanas procedūrā, pienācīgi ievērojot LESD ietvertos pašreizējos principus, lai saskaņā ar Komisijas nepārprotamo kompetenci nodrošinātu efektīvu un ātru sankciju piemērošanas mehānismu ieviešanu, jo īpaši attiecinot tos uz euro zonas dalībvalstīm; |
| --- | --- |

—

jāizdara nepieciešamās izmaiņas Komisijas iekšējā lēmumu pieņemšanas procedūrā, pienācīgi ievērojot LESD ietvertos pašreizējos principus, lai saskaņā ar Komisijas nepārprotamo kompetenci nodrošinātu efektīvu un ātru sankciju piemērošanas mehānismu ieviešanu, jo īpaši attiecinot tos uz euro zonas dalībvalstīm;

| — | lai pilnībā tiktu ievēroti SGP principi, jānodrošina, ka lēmums par to, kā dalībvalstis ievēro SGP, Komisijai jāpieņem neatkarīgāk no Padomes; |
| --- | --- |

—

lai pilnībā tiktu ievēroti SGP principi, jānodrošina, ka lēmums par to, kā dalībvalstis ievēro SGP, Komisijai jāpieņem neatkarīgāk no Padomes;

3. ieteikums —   Eurogrupas īstenotās ekonomikas pārvaldības uzlabošana euro zonā un Eiropas Savienībā kopumā.

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir, lai visas Eiropas Savienības dalībvalstis piedalītos ekonomikas konverģences panākšanā, un tomēr atzīstot, ka situācija euro zonas valstīs atšķiras no situācijas, kāda ir pārējās dalībvalstīs — jo tajās nav maiņas kursa mehānisma, kuru varētu izmantot gadījumā, ja tām būtu nepieciešams pielāgot relatīvās cenas, un tās dala atbildību par Eiropas Monetārās Savienības darbību kopumā —, ar jaunajiem noteikumiem, kas pamatojas uz pārējiem šajā rezolūcijā minētajiem ieteikumiem, LESD 136. pantu un tā 14. protokolu par Eurogrupu, būtu jācenšas:

| — | izveidot euro zonai paredzētu īpašu sistēmu, lai attiecīgajās dalībvalstīs pastiprināti uzraudzītu pārmērīgi lielas makroekonomikas novirzes, ekonomisko izaugsmi, bezdarba līmeņus, cenu konkurētspēju, faktiskās maiņas likmes, kredītu pieaugumu un norises saistībā ar norēķinu kontiem; |
| --- | --- |

—

izveidot euro zonai paredzētu īpašu sistēmu, lai attiecīgajās dalībvalstīs pastiprināti uzraudzītu pārmērīgi lielas makroekonomikas novirzes, ekonomisko izaugsmi, bezdarba līmeņus, cenu konkurētspēju, faktiskās maiņas likmes, kredītu pieaugumu un norises saistībā ar norēķinu kontiem;

| — | izveidot pastāvīgu struktūru nolūkā pastiprināt koordinēšanu starp visām ES dalībvalstīm, lai uzraudzītu un veicinātu ekonomikas konverģenci un apspriestu iespējamo makroekonomikas nelīdzsvarotību Savienībā; |
| --- | --- |

—

izveidot pastāvīgu struktūru nolūkā pastiprināt koordinēšanu starp visām ES dalībvalstīm, lai uzraudzītu un veicinātu ekonomikas konverģenci un apspriestu iespējamo makroekonomikas nelīdzsvarotību Savienībā;

| — | palielināt uz ceturkšņa tematiskiem ziņojumiem par vairākām valstīm balstītu ikgadējo euro zonas uzraudzības ziņojumu nozīmi, pievēršoties, no vienas puses, tādam jautājumam kā iespējamais domino efekts, ko izraisa notikumi pasaules ekonomikā, politikas virzieni un apstākļi, kas jo sevišķi ietekmē noteiktas dalībvalstis euro zonā, un, no otras puses, — ietekmei, kāda var būt Eurogrupas pieņemtajiem lēmumiem ekonomikas jomā uz tām valstīm un reģioniem, kas nav euro zonā; īpaša uzmanība jāpievērš to politikas virzienu noteikšanai, kuri rada pozitīvu domino efektu, jo īpaši ekonomikas lejupslīdes laikā, un tādēļ jāatbalsta ilgtspējīga izaugsme visā euro zonā; |
| --- | --- |

—

palielināt uz ceturkšņa tematiskiem ziņojumiem par vairākām valstīm balstītu ikgadējo euro zonas uzraudzības ziņojumu nozīmi, pievēršoties, no vienas puses, tādam jautājumam kā iespējamais domino efekts, ko izraisa notikumi pasaules ekonomikā, politikas virzieni un apstākļi, kas jo sevišķi ietekmē noteiktas dalībvalstis euro zonā, un, no otras puses, — ietekmei, kāda var būt Eurogrupas pieņemtajiem lēmumiem ekonomikas jomā uz tām valstīm un reģioniem, kas nav euro zonā; īpaša uzmanība jāpievērš to politikas virzienu noteikšanai, kuri rada pozitīvu domino efektu, jo īpaši ekonomikas lejupslīdes laikā, un tādēļ jāatbalsta ilgtspējīga izaugsme visā euro zonā;

| — | stiprināt Eurogrupas priekšsēdētāja sekretariātu; |
| --- | --- |

—

stiprināt Eurogrupas priekšsēdētāja sekretariātu;

| — | ierosina, ka par ekonomikas un monetārajiem jautājumiem atbildīgais komisārs varētu būt arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kura darba pienākumos tiktu iekļauts uzdevums nodrošināt ES ekonomiskās darbības saskaņotību, uzraudzīt, kā Komisija pilda savus pienākumus ekonomikas, monetārajā un finanšu tirgus jomā, un koordinēt citus Savienības ekonomiskās darbības aspektus; |
| --- | --- |

—

ierosina, ka par ekonomikas un monetārajiem jautājumiem atbildīgais komisārs varētu būt arī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kura darba pienākumos tiktu iekļauts uzdevums nodrošināt ES ekonomiskās darbības saskaņotību, uzraudzīt, kā Komisija pilda savus pienākumus ekonomikas, monetārajā un finanšu tirgus jomā, un koordinēt citus Savienības ekonomiskās darbības aspektus;

| — | palielināt Eurogrupas lēmumu pieņemšanas pārredzamību un atbildību, rīkojot regulāras Eurogrupas priekšsēdētāja un Parlamenta atbildīgās komitejas apspriedes un nekavējoties Eurogrupas mājaslapā publicējot pieņemtos lēmumus; nodrošināt, ka vismaz tām dalībvalstīm, kas nav euro zonā, bet kurām ir pienākums ieviest vienoto valūtu, ir iespējas piedalīties Eurogrupas apspriedēs. |
| --- | --- |

—

palielināt Eurogrupas lēmumu pieņemšanas pārredzamību un atbildību, rīkojot regulāras Eurogrupas priekšsēdētāja un Parlamenta atbildīgās komitejas apspriedes un nekavējoties Eurogrupas mājaslapā publicējot pieņemtos lēmumus; nodrošināt, ka vismaz tām dalībvalstīm, kas nav euro zonā, bet kurām ir pienākums ieviest vienoto valūtu, ir iespējas piedalīties Eurogrupas apspriedēs.

4. ieteikums —   vienkārša un uzticama mehānisma izveide euro zonā, lai novērstu pārmērīga parāda rašanos un risinātu ar to saistītus jautājumus.

Pirms jebkādu tiesību aktu pieņemšanas (pamatojoties uz LESD 122., 125., 329. (ciešāka sadarbība) un 352. pantu vai jebkādu citu piemērotu juridisko pamatu) laika posmā, kas nepārsniedz vienu gadu, būtu jāveic ietekmes novērtējums un priekšizpēte nolūkā:

| — | pēc rūpīgas priekšrocību un trūkumu izpētes laika posmā, kas nepārsniegtu vienu gadu, izveidot pastāvīgu mehānismu vai struktūru (Eiropas Monetāro fondu), kas būtu valsts parāda norišu uzraudzītājs un papildinātu SGP kā galējais līdzeklis, proti, mehānisms, kuru izmanto gadījumos, kad tirgus finansējums vairs nav pieejams valdībai un/vai dalībvalstij, kas saskaras ar maksājumu bilances problēmām; tā pamatā jābūt pašreizējiem mehānismiem (tādiem kā Eiropas finanšu stabilitātes instruments, Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms un Eiropas maksājumu bilances atbalsta instruments), un cita starpā ir ietverti skaidri noteikumi par tādiem aspektiem kā:






  a) | līdzdalības kritēriji, piemēram, valsts budžeta noteikumu/iestāžu minimuma prasību izpilde, |
| --- | --- | --- |

—

pēc rūpīgas priekšrocību un trūkumu izpētes laika posmā, kas nepārsniegtu vienu gadu, izveidot pastāvīgu mehānismu vai struktūru (Eiropas Monetāro fondu), kas būtu valsts parāda norišu uzraudzītājs un papildinātu SGP kā galējais līdzeklis, proti, mehānisms, kuru izmanto gadījumos, kad tirgus finansējums vairs nav pieejams valdībai un/vai dalībvalstij, kas saskaras ar maksājumu bilances problēmām; tā pamatā jābūt pašreizējiem mehānismiem (tādiem kā Eiropas finanšu stabilitātes instruments, Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms un Eiropas maksājumu bilances atbalsta instruments), un cita starpā ir ietverti skaidri noteikumi par tādiem aspektiem kā:

a)

līdzdalības kritēriji, piemēram, valsts budžeta noteikumu/iestāžu minimuma prasību izpilde,

| b) | lēmumu pieņemšanas procedūras un finansējums, |
| --- | --- |

b)

lēmumu pieņemšanas procedūras un finansējums,

| c) | ārkārtas aizdevumu nosacījumi, |
| --- | --- |

c)

ārkārtas aizdevumu nosacījumi,

| d) | uzraudzība, |
| --- | --- |

d)

uzraudzība,

| e) | resursi un pilnvaras. |
| --- | --- |

e)

resursi un pilnvaras.

Šādam mehānismam nevajadzētu ierobežot budžeta iestāžu pilnvaras veidot ES budžetu pienācīgā līmenī, tam būtu jānovērš morālā kaitējuma risks un jāatbilst valsts palīdzības principiem un sekām, ko rada to neievērošana. Būtu rūpīgi jāizvērtē, vai dalībvalstis, kas nav euro zonas valstis, izpildot iepriekš noteiktus kritērijus, varētu ņemt līdzdalību Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismā, katru gadījumu izskatot atsevišķi; izpētīt iespējas dalībvalstīm, kas nav euro zonas valstis, atsevišķos gadījumos un pēc noteiktu kritēriju izpildes ņemt dalību Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismā;

| — | informēt Eiropas Parlamentu par paredzamo ietekmi, ko uz ES kredītreitingu var atstāt:






  a) | Eiropas finanšu stabilitātes mehānisma izveide, |
| --- | --- | --- |

—

informēt Eiropas Parlamentu par paredzamo ietekmi, ko uz ES kredītreitingu var atstāt:

a)

Eiropas finanšu stabilitātes mehānisma izveide,

| b) | minētās kredītlīnijas pilnīga izmantošana; |
| --- | --- |

b)

minētās kredītlīnijas pilnīga izmantošana;

| — | sniegt pietiekami izsmeļošu informāciju par noteikumiem Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma īstenošanai, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ierobežojumus; pirms DFS regulas pieņemšanas pamatīgāk apsvērt Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu, ņemot vērā tā iespējamo tālejošo ietekmi uz budžetu; |
| --- | --- |

—

sniegt pietiekami izsmeļošu informāciju par noteikumiem Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma īstenošanai, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ierobežojumus; pirms DFS regulas pieņemšanas pamatīgāk apsvērt Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu, ņemot vērā tā iespējamo tālejošo ietekmi uz budžetu;

| — | piekrist tam, ka lēmumi saistībā ar šā mehānisma iespējamo ietekmi uz ES budžetu ir jāpieņem abām budžeta lēmējiestādēm; |
| --- | --- |

—

piekrist tam, ka lēmumi saistībā ar šā mehānisma iespējamo ietekmi uz ES budžetu ir jāpieņem abām budžeta lēmējiestādēm;

| — | vienoties par to, ka visas iespējamās ar šo mehānismu saistītās budžeta vajadzības ir jāfinansē, ad hoc kārtībā pārskatot DFS, lai nodrošinātu, ka laikus ir garantēta budžeta lēmējinstitūcijas pienācīga līdzdalība. |
| --- | --- |

—

vienoties par to, ka visas iespējamās ar šo mehānismu saistītās budžeta vajadzības ir jāfinansē, ad hoc kārtībā pārskatot DFS, lai nodrošinātu, ka laikus ir garantēta budžeta lēmējinstitūcijas pienācīga līdzdalība.

5. ieteikums —   ES budžeta, finanšu un fiskālo instrumentu pārskatīšana.

Divpadsmit mēnešu laikā jāpieņem tiesību akts vai jāveic priekšizpēte, lai:

| — | viena gada laikā sagatavotu pamatojuma novērtējumu (par būtību, risku un priekšrocībām) tādas sistēmas izveidei ilgtermiņā, kas paredzēta, lai dalībvalstis varētu piedalīties Eiropas kopējo obligāciju izdošanā un risinātu ar to raksturu, riskiem un priekšrocībām saistītos jautājumus. Novērtējumā būtu jāatspoguļo dažādas juridiskās alternatīvas un mērķi, piemēram, nodrošinot Eiropas infrastruktūrai un stratēģiski svarīgiem projektiem ilgtermiņa finansējumu, izmantojot projekta obligācijas. Ir jāanalizē visu iespēju priekšrocības un trūkumi, ņemot vērā iespējamā morālā kaitējuma izraisīto ietekmi uz dalībniekiem; |
| --- | --- |

—

viena gada laikā sagatavotu pamatojuma novērtējumu (par būtību, risku un priekšrocībām) tādas sistēmas izveidei ilgtermiņā, kas paredzēta, lai dalībvalstis varētu piedalīties Eiropas kopējo obligāciju izdošanā un risinātu ar to raksturu, riskiem un priekšrocībām saistītos jautājumus. Novērtējumā būtu jāatspoguļo dažādas juridiskās alternatīvas un mērķi, piemēram, nodrošinot Eiropas infrastruktūrai un stratēģiski svarīgiem projektiem ilgtermiņa finansējumu, izmantojot projekta obligācijas. Ir jāanalizē visu iespēju priekšrocības un trūkumi, ņemot vērā iespējamā morālā kaitējuma izraisīto ietekmi uz dalībniekiem;

| — | ciešā sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku (EIB) stiprinātu un aktualizētu Savienības kohēzijas politiku, ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, lai samazinātu strukturālus trūkumus, izlīdzinātu atšķirības labklājības ziņā, stiprinātu pirktspēju un palielinātu ekonomiski mazāk attīstītu reģionu konkurētspēju, tostarp apmierinot MVU finanšu vajadzības un sekmējot to veiksmīgu darbību iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

—

ciešā sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku (EIB) stiprinātu un aktualizētu Savienības kohēzijas politiku, ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, lai samazinātu strukturālus trūkumus, izlīdzinātu atšķirības labklājības ziņā, stiprinātu pirktspēju un palielinātu ekonomiski mazāk attīstītu reģionu konkurētspēju, tostarp apmierinot MVU finanšu vajadzības un sekmējot to veiksmīgu darbību iekšējā tirgū;

| — | atgādinātu, ka Eiropas Centrālās bankas neatkarība ir būtiska Eiropas Savienības finanšu un brīvā tirgus ekonomikas stabilitātei; |
| --- | --- |

—

atgādinātu, ka Eiropas Centrālās bankas neatkarība ir būtiska Eiropas Savienības finanšu un brīvā tirgus ekonomikas stabilitātei;

| — | mudinātu saglabāt skaidru fiskālās un monetārās politikas dalījumu, lai neapdraudētu Eiropas Centrālās bankas neatkarību; |
| --- | --- |

—

mudinātu saglabāt skaidru fiskālās un monetārās politikas dalījumu, lai neapdraudētu Eiropas Centrālās bankas neatkarību;

| — | izveidotu kopīgus budžeta (gan dalībvalstu, gan ES) veidošanas principus attiecībā uz valsts tēriņu kvalitāti un izstrādātu kopējus politikas virzienus un instrumentus stratēģijas “Eiropa 2020” atbalstam, vienlaikus līdzsvarojot budžeta disciplīnu mērķus un nodrošinot ilgtspējīgas nodarbinātības un ieguldījumu ilgtermiņa finansēšanu; |
| --- | --- |

—

izveidotu kopīgus budžeta (gan dalībvalstu, gan ES) veidošanas principus attiecībā uz valsts tēriņu kvalitāti un izstrādātu kopējus politikas virzienus un instrumentus stratēģijas “Eiropa 2020” atbalstam, vienlaikus līdzsvarojot budžeta disciplīnu mērķus un nodrošinot ilgtspējīgas nodarbinātības un ieguldījumu ilgtermiņa finansēšanu;

| — | izmantojot ES budžeta līdzekļus un EIB finanšu resursus, izveidotu skaidru sistēmu attiecībā uz atjaunotiem kopīgiem centieniem turpināt līdzsvarot budžeta līdzekļus nākamajā daudzgadu finanšu shēmā un gūtu labumu no EIB zināšanām finanšu inženierijā, apņemšanās īstenot ES politikas un valsts un EIB noteicošās lomas attiecībā uz valsts un privātā sektora finanšu iestādēm, kā arī veicinātu EIB nozīmi un kohēzijas fondus, jo īpaši ekonomikas lejupslīdes laikā; |
| --- | --- |

—

izmantojot ES budžeta līdzekļus un EIB finanšu resursus, izveidotu skaidru sistēmu attiecībā uz atjaunotiem kopīgiem centieniem turpināt līdzsvarot budžeta līdzekļus nākamajā daudzgadu finanšu shēmā un gūtu labumu no EIB zināšanām finanšu inženierijā, apņemšanās īstenot ES politikas un valsts un EIB noteicošās lomas attiecībā uz valsts un privātā sektora finanšu iestādēm, kā arī veicinātu EIB nozīmi un kohēzijas fondus, jo īpaši ekonomikas lejupslīdes laikā;

| — | izveidotu augsta līmeņa grupu nodokļu politikas jautājumos, kuru vadītu Komisija, ar pilnvarām viena gada laikā izstrādāt stratēģisku un pragmatisku pieeju nodokļu politikas jautājumu risināšanai, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot krāpniecības apkarošanai nodokļu jomā, vēršoties pret nodokļu oāzēm un aktualizējot rīcības kodeksu par uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem, vienlaikus plašāk piemērojot procedūras, kas vērstas pret negodīgu konkurenci nodokļu dēļ, kā arī paplašinātu automātisku informācijas apmaiņu, sekmējot izaugsmi uzlabojošas reformas nodokļu jomā un izpētot jaunus instrumentus. Šai augsta līmeņa grupai nodokļu politikas jautājumos jāanalizē ES ārējās darbības nodokļu jomā, jo īpaši saistībā ar G20; |
| --- | --- |

—

izveidotu augsta līmeņa grupu nodokļu politikas jautājumos, kuru vadītu Komisija, ar pilnvarām viena gada laikā izstrādāt stratēģisku un pragmatisku pieeju nodokļu politikas jautājumu risināšanai, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot krāpniecības apkarošanai nodokļu jomā, vēršoties pret nodokļu oāzēm un aktualizējot rīcības kodeksu par uzņēmējdarbības aplikšanu ar nodokļiem, vienlaikus plašāk piemērojot procedūras, kas vērstas pret negodīgu konkurenci nodokļu dēļ, kā arī paplašinātu automātisku informācijas apmaiņu, sekmējot izaugsmi uzlabojošas reformas nodokļu jomā un izpētot jaunus instrumentus. Šai augsta līmeņa grupai nodokļu politikas jautājumos jāanalizē ES ārējās darbības nodokļu jomā, jo īpaši saistībā ar G20;

| — | izveidotu augsta līmeņa politisku grupu, kuru vadītu Komisija un kurai būtu pilnvaras izpētīt varbūtējas institucionālas pārmaiņas, kas tiktu īstenotas līdztekus pašreizējām ekonomikas pārvaldības reformām, tostarp pētīt iespējas saskaņā ar Lisabonas līgumu veidot Eiropas Kopējo kasi (EKK), lai Eiropas Savienībai būtu pašai savi finanšu līdzekļi un mazinātos atkarība no dalībvalstu pārskaitījumiem; |
| --- | --- |

—

izveidotu augsta līmeņa politisku grupu, kuru vadītu Komisija un kurai būtu pilnvaras izpētīt varbūtējas institucionālas pārmaiņas, kas tiktu īstenotas līdztekus pašreizējām ekonomikas pārvaldības reformām, tostarp pētīt iespējas saskaņā ar Lisabonas līgumu veidot Eiropas Kopējo kasi (EKK), lai Eiropas Savienībai būtu pašai savi finanšu līdzekļi un mazinātos atkarība no dalībvalstu pārskaitījumiem;

| — | stiprinātu vienoto tirgu, veicinot e-komerciju un starptautisko tirdzniecību, vienkāršotu tiešsaistes maksājumu kārtību un saskaņotu fiskālos instrumentus, kas būtu veids, kā stiprināt patērētāju uzticību Eiropas ekonomikai. |
| --- | --- |

—

stiprinātu vienoto tirgu, veicinot e-komerciju un starptautisko tirdzniecību, vienkāršotu tiešsaistes maksājumu kārtību un saskaņotu fiskālos instrumentus, kas būtu veids, kā stiprināt patērētāju uzticību Eiropas ekonomikai.

6. ieteikums —   finanšu tirgus regulējums un uzraudzība, nosakot skaidru makroekonomikas dimensiju.

Jāpieņem tiesību akts, lai:

| — | nodrošinātu, ka visas likumdošanas iniciatīvas saistībā ar finanšu pakalpojumiem atbilst makroekonomikas politikas prasībām, tā garantējot nepieciešamo pārredzamību un tirgus stabilitāti un tādējādi veicinot arī uzticību tirgiem un ekonomikas attīstībai; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu, ka visas likumdošanas iniciatīvas saistībā ar finanšu pakalpojumiem atbilst makroekonomikas politikas prasībām, tā garantējot nepieciešamo pārredzamību un tirgus stabilitāti un tādējādi veicinot arī uzticību tirgiem un ekonomikas attīstībai;

| — | veicinātu veidus, kā panākt saskaņotu II pīlāra kapitāla prasību ievērošanu, tā reaģējot uz specifiskiem aktīvu cenu burbuļiem vai naudas piegādes problēmām; |
| --- | --- |

—

veicinātu veidus, kā panākt saskaņotu II pīlāra kapitāla prasību ievērošanu, tā reaģējot uz specifiskiem aktīvu cenu burbuļiem vai naudas piegādes problēmām;

| — | reglamentētu saistību starp finanšu tirgiem un makroekonomikas politikām, lai nodrošinātu stabilitāti, pārredzamību un atbildību, kā arī ierobežotu stimulus uzņemties pārmērīgu risku; |
| --- | --- |

—

reglamentētu saistību starp finanšu tirgiem un makroekonomikas politikām, lai nodrošinātu stabilitāti, pārredzamību un atbildību, kā arī ierobežotu stimulus uzņemties pārmērīgu risku;

| — | regulāri novērtētu aktīvu cenu izmaiņas un kredītu pieaugumu dalībvalstīs un šo aspektu ietekmi uz finanšu stabilitāti un norēķinu konta izmaiņām, kā arī faktiskajiem valūtas maiņas kursiem dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

regulāri novērtētu aktīvu cenu izmaiņas un kredītu pieaugumu dalībvalstīs un šo aspektu ietekmi uz finanšu stabilitāti un norēķinu konta izmaiņām, kā arī faktiskajiem valūtas maiņas kursiem dalībvalstīs;

| — | piešķirtu Eiropas uzraudzības iestādēm ekskluzīvas uzraudzības pilnvaras attiecībā uz lielām pārrobežu finanšu iestādēm. |
| --- | --- |

—

piešķirtu Eiropas uzraudzības iestādēm ekskluzīvas uzraudzības pilnvaras attiecībā uz lielām pārrobežu finanšu iestādēm.

7. ieteikums —   ES statistikas datu ticamības uzlabošana.

Jāpieņem tiesību akts, lai:

| — | statistikas jomā strikti tiktu pildītas politiskās saistības, par kurām panākta vienošanās; |
| --- | --- |

—

statistikas jomā strikti tiktu pildītas politiskās saistības, par kurām panākta vienošanās;

| — | uzlabotu Komisijas (Eurostat) izmeklēšanas pilnvaras, tostarp bez iepriekšēja brīdinājuma veikt pārbaudes uz vietas un piekļūt visai grāmatvedības un budžeta informācijai, tostarp sanāksmēm ar personām vai aģentūrām, kuras strādā ar šādu informāciju, piemēram, neatkarīgi ekonomisti, uzņēmējsabiedrības un arodbiedrības, lai novērtētu valsts finanšu kvalitāti. Īstenojot šos pasākumus, vajadzības gadījumā būtu jāpalielina šīs organizācijas budžets un cilvēkresursi; |
| --- | --- |

—

uzlabotu Komisijas (Eurostat) izmeklēšanas pilnvaras, tostarp bez iepriekšēja brīdinājuma veikt pārbaudes uz vietas un piekļūt visai grāmatvedības un budžeta informācijai, tostarp sanāksmēm ar personām vai aģentūrām, kuras strādā ar šādu informāciju, piemēram, neatkarīgi ekonomisti, uzņēmējsabiedrības un arodbiedrības, lai novērtētu valsts finanšu kvalitāti. Īstenojot šos pasākumus, vajadzības gadījumā būtu jāpalielina šīs organizācijas budžets un cilvēkresursi;

| — | prasītu dalībvalstīm sniegt Komisijai (Eurostat) datus, kas atbilst statistikas principiem, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (1); |
| --- | --- |

—

prasītu dalībvalstīm sniegt Komisijai (Eurostat) datus, kas atbilst statistikas principiem, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (1);

| — | prasītu dalībvalstīm norādīt, kuri no Komisijai (Eurostat) iesniegtajiem datiem ir pamatoti ar neatkarīga revidenta ziņojumu; |
| --- | --- |

—

prasītu dalībvalstīm norādīt, kuri no Komisijai (Eurostat) iesniegtajiem datiem ir pamatoti ar neatkarīga revidenta ziņojumu;

| — | noteiktu finansiālas un nefinansiālas sankcijas par tādu statistikas datu sniegšanu, kas neatbilst Regulā (EK) Nr. 223/2009 minētajiem statistikas principiem; |
| --- | --- |

—

noteiktu finansiālas un nefinansiālas sankcijas par tādu statistikas datu sniegšanu, kas neatbilst Regulā (EK) Nr. 223/2009 minētajiem statistikas principiem;

| — | pārskatītu nepieciešamību vairāk saskaņot datus, kas ir saistīti ar šajā pielikumā ierosinātu ekonomikas pārvaldības sistēmu; jo īpaši nodrošinātu piemērotu Eiropas statistikas kvalitātes sistēmu, kas nepieciešama, lai uzlabotu analītiskās uzraudzības sistēmu, tostarp rezultātu apkopojumu, tādējādi panākot 1. ieteikumā minētās daudzpusējās uzraudzības efektivitāti; |
| --- | --- |

—

pārskatītu nepieciešamību vairāk saskaņot datus, kas ir saistīti ar šajā pielikumā ierosinātu ekonomikas pārvaldības sistēmu; jo īpaši nodrošinātu piemērotu Eiropas statistikas kvalitātes sistēmu, kas nepieciešama, lai uzlabotu analītiskās uzraudzības sistēmu, tostarp rezultātu apkopojumu, tādējādi panākot 1. ieteikumā minētās daudzpusējās uzraudzības efektivitāti;

| — | saskaņotu datus par valsts finansēm, pamatojoties uz standartizētām un starptautiski atzītām grāmatvedības metodēm; |
| --- | --- |

—

saskaņotu datus par valsts finansēm, pamatojoties uz standartizētām un starptautiski atzītām grāmatvedības metodēm;

| — | nodrošinātu konsekventu un atklātu ārpusbilances saistību norādīšanu, jo īpaši attiecībā uz turpmākajiem maksājumiem, kas vajadzīgi pensijām valsts sektorā un ilgtermiņa līgumiem ar privāto sektoru par sabiedrisko objektu iznomāšanu vai nodrošināšanu. |
| --- | --- |

—

nodrošinātu konsekventu un atklātu ārpusbilances saistību norādīšanu, jo īpaši attiecībā uz turpmākajiem maksājumiem, kas vajadzīgi pensijām valsts sektorā un ilgtermiņa līgumiem ar privāto sektoru par sabiedrisko objektu iznomāšanu vai nodrošināšanu.

8. ieteikums —   Savienības ārējās pārstāvības uzlabošana ekonomikas un monetāro lietu jomā.

Jāpieņem tiesību akts (pamatojoties uz LESD 138. pantu), lai:

| — | panāktu vienošanos par euro zonas valstu / ES pārstāvību SVF un nepieciešamības gadījumā arī citās attiecīgās finanšu iestādēs; |
| --- | --- |

—

panāktu vienošanos par euro zonas valstu / ES pārstāvību SVF un nepieciešamības gadījumā arī citās attiecīgās finanšu iestādēs;

| — | pārskatītu pasākumus, kas saistīti ar euro zonas valstu / ES pārstāvību citās starptautiskās iestādēs jautājumos par ekonomikas, monetāro un finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

—

pārskatītu pasākumus, kas saistīti ar euro zonas valstu / ES pārstāvību citās starptautiskās iestādēs jautājumos par ekonomikas, monetāro un finanšu stabilitāti;

| — | saskaņā ar LESD nosacījumiem iekļautu procedūru, kas paredz pirms lēmumu pieņemšanas atbilstoši LESD 138. pantam pilnībā informēt un iesaistīt Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar LESD nosacījumiem iekļautu procedūru, kas paredz pirms lēmumu pieņemšanas atbilstoši LESD 138. pantam pilnībā informēt un iesaistīt Eiropas Parlamentu;

| — | izstrādātu skaidru un mērķtiecīgu euro zonas / ES starptautisko darba kārtību, kas starptautiskā līmenī garantētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES fiskālās, krāpšanas apkarošanas un uzraudzības darba kārtībā; |
| --- | --- |

—

izstrādātu skaidru un mērķtiecīgu euro zonas / ES starptautisko darba kārtību, kas starptautiskā līmenī garantētu līdzvērtīgus konkurences apstākļus ES fiskālās, krāpšanas apkarošanas un uzraudzības darba kārtībā;

| — | papildus pasākumiem, kurus pašreizējā institucionālajā struktūrā var un ir nepieciešams veikt pēc iespējas ātrāk, jāsāk izvērtēšana ar mērķi noteikt šīs struktūras robežas un jāizstrādā priekšlikumi, lai īstenotu Līgumu reformu, kas ļaus ieviest mehānismus un struktūras, kas ir vajadzīgas saskaņotai un efektīvai ekonomikas pārvaldībai, tādējādi nodrošinot īstu makroekonomikas konverģenci gan starp euro zonas dalībvalstīm, gan starp valstīm, kuras nav euro zonas dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

papildus pasākumiem, kurus pašreizējā institucionālajā struktūrā var un ir nepieciešams veikt pēc iespējas ātrāk, jāsāk izvērtēšana ar mērķi noteikt šīs struktūras robežas un jāizstrādā priekšlikumi, lai īstenotu Līgumu reformu, kas ļaus ieviest mehānismus un struktūras, kas ir vajadzīgas saskaņotai un efektīvai ekonomikas pārvaldībai, tādējādi nodrošinot īstu makroekonomikas konverģenci gan starp euro zonas dalībvalstīm, gan starp valstīm, kuras nav euro zonas dalībvalstis.

---

(1)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobris

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/56

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisEiropas standartizācijas nākotne

P7_TA(2010)0384

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par Eiropas standartizācijas nākotni (2010/2051(INI))

2012/C 70 E/05

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas rīkoto publisko uzklausīšanu par Eiropas standartizācijas nākotni, kas notika 2010. gada 23. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas rīkoto publisko uzklausīšanu par Eiropas standartizācijas nākotni, kas notika 2010. gada 23. jūnijā,

| — | ņemot vērā atbildes saistībā ar Komisijas publisko apspriešanos par Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu, kas notika no 2010. gada 23. marta līdz 21. maijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atbildes saistībā ar Komisijas publisko apspriešanos par Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu, kas notika no 2010. gada 23. marta līdz 21. maijam,

| — | ņemot vērā Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta veikto ietekmes novērtējumu “standartizācijas paketei” (2010. gada 9. marts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta veikto ietekmes novērtējumu “standartizācijas paketei” (2010. gada 9. marts),

| — | ņemot vērā Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanas speciālistu grupas (EXPRESS) ziņojumu “Standartizācija konkurētspējīgai un inovatīvai Eiropai — redzējums 2020. gadam” (2010. gada februāris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanas speciālistu grupas (EXPRESS) ziņojumu “Standartizācija konkurētspējīgai un inovatīvai Eiropai — redzējums 2020. gadam” (2010. gada februāris),

| — | ņemot vērā profesora Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijas priekšsēdētājam “Jauna stratēģija vienotajam tirgum”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā profesora Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu Komisijas priekšsēdētājam “Jauna stratēģija vienotajam tirgum”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejas (CENELEC) pasūtīto pētījumu par MVU piekļuves iespējām Eiropas standartizācijai ar nosaukumu “Iespējas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem gūt lielāku labumu no standartiem un iesaistīšanās standartizācijā” (2009. gada augusts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) un Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komitejas (CENELEC) pasūtīto pētījumu par MVU piekļuves iespējām Eiropas standartizācijai ar nosaukumu “Iespējas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem gūt lielāku labumu no standartiem un iesaistīšanās standartizācijā” (2009. gada augusts),

| — | ņemot vērā Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta veikto ietekmes pētījumu par piekļuves iespējām standartizācijai (2009. gada 10. marts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta veikto ietekmes pētījumu par piekļuves iespējām standartizācijai (2009. gada 10. marts),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra ziņojumu par Direktīvas 98/34/EK darbību 2006.–2008. gadā (COM(2009)0690) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2009)1704), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 21. decembra ziņojumu par Direktīvas 98/34/EK darbību 2006.–2008. gadā (COM(2009)0690) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2009)1704),

| — | ņemot vērā 2009. gada 3. jūlija Balto grāmatu “IKT standartizācijas modernizēšana Eiropas Savienībā. Turpmākā virzība” (COM(2009)0324), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 3. jūlija Balto grāmatu “IKT standartizācijas modernizēšana Eiropas Savienībā. Turpmākā virzība” (COM(2009)0324),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 25. septembra secinājumus par standartizāciju un inovāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 25. septembra secinājumus par standartizāciju un inovāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem” Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act” COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem” Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act” COM(2008)0394),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojumu par standartizācijas ieguldījuma inovācijā palielināšanu Eiropā (COM(2008)0133), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojumu par standartizācijas ieguldījuma inovācijā palielināšanu Eiropā (COM(2008)0133),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 18. oktobra paziņojumu par Eiropas standartizācijas nozīmi Eiropas politikā un tiesību aktos (COM(2004)0674) un no tā izrietošo Komisijas dienestu darba dokumentu “Eiropas standartizācijas problēmas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 18. oktobra paziņojumu par Eiropas standartizācijas nozīmi Eiropas politikā un tiesību aktos (COM(2004)0674) un no tā izrietošo Komisijas dienestu darba dokumentu “Eiropas standartizācijas problēmas”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 25. februāra paziņojumu “Vides aspektu integrācija Eiropas standartizācijā” (COM(2004)0130), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 25. februāra paziņojumu “Vides aspektu integrācija Eiropas standartizācijā” (COM(2004)0130),

| — | ņemot vērā 2001. gada 26. jūlija Komisijas dienestu darba dokumentu par Eiropas politikas principiem attiecībā uz starptautisko standartizāciju (SEC(2001)1296), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 26. jūlija Komisijas dienestu darba dokumentu par Eiropas politikas principiem attiecībā uz starptautisko standartizāciju (SEC(2001)1296),

| — | ņemot vērā Komisijas 1999. gada 12. februāra ziņojumu par Eiropas standartizācijas tiesiskumu un efektivitāti jaunās pieejas ietvaros (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 12. februāra ziņojumu par Eiropas standartizācijas tiesiskumu un efektivitāti jaunās pieejas ietvaros (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 1998. gada 13. maija ziņojumu par Eiropas standartizācijas tiesiskumu un efektivitāti jaunās pieejas ietvaros (COM(1998)0291), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 13. maija ziņojumu par Eiropas standartizācijas tiesiskumu un efektivitāti jaunās pieejas ietvaros (COM(1998)0291),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu Nr. 1673/2006/EK par Eiropas standartizācijas finansēšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu Nr. 1673/2006/EK par Eiropas standartizācijas finansēšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvu 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvu 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (3),

| — | ņemot vērā Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā (4),

| — | ņemot vērā 1991. gada jūnijā Vīnē noslēgto nolīgumu par tehnisko sadarbību starp ISO un CEN un 1996. gada septembrī Drēzdenē noslēgto nolīgumu par apmaiņu ar tehniskajiem datiem starp CENELEC un IEC, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada jūnijā Vīnē noslēgto nolīgumu par tehnisko sadarbību starp ISO un CEN un 1996. gada septembrī Drēzdenē noslēgto nolīgumu par apmaiņu ar tehniskajiem datiem starp CENELEC un IEC,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0276/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0276/2010),

| A. | tā kā Eiropas standartizācijas sistēmai ir bijusi galvenā loma vienotā tirgus darbībā, īpaši izmantojot standartus svarīgākajās jaunajā likumdošanas sistēmā iestrādātās “jaunās pieejas” tiesību aktu jomās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas standartizācijas sistēmai ir bijusi galvenā loma vienotā tirgus darbībā, īpaši izmantojot standartus svarīgākajās jaunajā likumdošanas sistēmā iestrādātās “jaunās pieejas” tiesību aktu jomās;

| B. | tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums ir veicinājis Eiropas standartizācijas panākumus, ļaujot izveidot Eiropas standartus, kas ir vajadzīgi visiem tautsaimniecībā iesaistītajiem, lai nodrošinātu netraucētu iekšējā tirgus darbību, atvieglotu tirdzniecību un piekļuvi tirgum un sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašreizējais tiesiskais regulējums ir veicinājis Eiropas standartizācijas panākumus, ļaujot izveidot Eiropas standartus, kas ir vajadzīgi visiem tautsaimniecībā iesaistītajiem, lai nodrošinātu netraucētu iekšējā tirgus darbību, atvieglotu tirdzniecību un piekļuvi tirgum un sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi un konkurētspēju;

| C. | tā kā Eiropas standartizācijas sistēma ir ārkārtīgi svarīga, reaģējot uz aizvien lielāko pieprasījumu Eiropas politikā un tiesību aktos pēc tādiem standartiem, ar kuriem ir iespējams nodrošināt ražojumu drošumu, pieejamību, inovācijas, savietojamību un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas standartizācijas sistēma ir ārkārtīgi svarīga, reaģējot uz aizvien lielāko pieprasījumu Eiropas politikā un tiesību aktos pēc tādiem standartiem, ar kuriem ir iespējams nodrošināt ražojumu drošumu, pieejamību, inovācijas, savietojamību un vides aizsardzību;

| D. | tā kā M. Monti ziņojumā par jaunu stratēģiju vienotajam tirgum ir uzsvērts, ka Eiropas standartizācijas process ir jāpārskata, saglabājot pašreizējās sistēmas priekšrocības un panākot līdzsvaru starp Eiropas dimensiju un dalībvalstu līmeni; |
| --- | --- |

D.

tā kā M. Monti ziņojumā par jaunu stratēģiju vienotajam tirgum ir uzsvērts, ka Eiropas standartizācijas process ir jāpārskata, saglabājot pašreizējās sistēmas priekšrocības un panākot līdzsvaru starp Eiropas dimensiju un dalībvalstu līmeni;

| E. | tā kā Eiropas standartu izstrāde sekmē pamatmērķa sasniegšanu — globālo standartu izveidi; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas standartu izstrāde sekmē pamatmērķa sasniegšanu — globālo standartu izveidi;

| F. | tā kā mūsdienīga un elastīga Eiropas standartizācijas sistēma ir būtiski svarīga mērķtiecīgas un modernizētas Eiropas ražošanas politikas īstenošanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā mūsdienīga un elastīga Eiropas standartizācijas sistēma ir būtiski svarīga mērķtiecīgas un modernizētas Eiropas ražošanas politikas īstenošanai;

| G. | tā kā Eiropas standartizācija darbojas globālā ekosistēmā, ir dažādos veidos ar to saistīta un balstās uz specifiskām struktūrām un noteiktām standartu izstrādes procedūrām, kuras īsteno CEN un CENELEC, balstoties uz valstu delegāciju principu, un ETSI, balstoties uz tiešas dalības principu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas standartizācija darbojas globālā ekosistēmā, ir dažādos veidos ar to saistīta un balstās uz specifiskām struktūrām un noteiktām standartu izstrādes procedūrām, kuras īsteno CEN un CENELEC, balstoties uz valstu delegāciju principu, un ETSI, balstoties uz tiešas dalības principu;

| H. | tā kā M. Monti ziņojumā par jaunu stratēģiju vienotajam tirgum ir apstiprināts, ka standartizācija ir būtiski svarīga vienotā tirgus pārvaldībai un uzsvērts, ka Eiropas standartizācijas process ir jāpārskata, saglabājot pašreizējās sistēmas priekšrocības un panākot līdzsvaru starp Eiropas dimensiju un dalībvalstu līmeni; |
| --- | --- |

H.

tā kā M. Monti ziņojumā par jaunu stratēģiju vienotajam tirgum ir apstiprināts, ka standartizācija ir būtiski svarīga vienotā tirgus pārvaldībai un uzsvērts, ka Eiropas standartizācijas process ir jāpārskata, saglabājot pašreizējās sistēmas priekšrocības un panākot līdzsvaru starp Eiropas dimensiju un dalībvalstu līmeni;

| I. | tā kā, lai reaģētu uz uzņēmēju un patērētāju vajadzībām nākotnē un sniegtu maksimālu atbalstu valsts un sabiedrības mērķiem, Eiropas standartizācijai ir jāpielāgojas problēmām, kas rodas saistībā ar globalizāciju, klimata pārmaiņām, jaunu ekonomiski ietekmīgu valstu rašanos un tehnoloģiju attīstību; |
| --- | --- |

I.

tā kā, lai reaģētu uz uzņēmēju un patērētāju vajadzībām nākotnē un sniegtu maksimālu atbalstu valsts un sabiedrības mērķiem, Eiropas standartizācijai ir jāpielāgojas problēmām, kas rodas saistībā ar globalizāciju, klimata pārmaiņām, jaunu ekonomiski ietekmīgu valstu rašanos un tehnoloģiju attīstību;

| J. | tā kā ir vajadzīga stratēģiska pieeja Eiropas standartizācijai un ir jāpārskata pašreizējā sistēma, lai tā arī turpmāk varētu sekmīgi darboties un reaģēt uz nākamās desmitgades vajadzībām, ļaujot Eiropai saglabāt vadošās pozīcijas starptautiskajā standartizācijas sistēmā, |
| --- | --- |

J.

tā kā ir vajadzīga stratēģiska pieeja Eiropas standartizācijai un ir jāpārskata pašreizējā sistēma, lai tā arī turpmāk varētu sekmīgi darboties un reaģēt uz nākamās desmitgades vajadzībām, ļaujot Eiropai saglabāt vadošās pozīcijas starptautiskajā standartizācijas sistēmā,

Ievads

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pārskatīt Eiropas standartizācijas sistēmu, lai saglabātu tās daudzos veiksmīgos elementus, novērstu nepilnības un pareizi līdzsvarotu Eiropas un valsts līmeņu dimensijas; uzsver, ka ierosināto pārskatīšanu vajadzētu veikt, ņemot vērā esošās sistēmas potenciālu, kas ir stabils pamats uzlabojumiem, atturoties no jebkādām radikālām pārmaiņām, kuras mazinātu sistēmas pamatvērtības; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pārskatīt Eiropas standartizācijas sistēmu, lai saglabātu tās daudzos veiksmīgos elementus, novērstu nepilnības un pareizi līdzsvarotu Eiropas un valsts līmeņu dimensijas; uzsver, ka ierosināto pārskatīšanu vajadzētu veikt, ņemot vērā esošās sistēmas potenciālu, kas ir stabils pamats uzlabojumiem, atturoties no jebkādām radikālām pārmaiņām, kuras mazinātu sistēmas pamatvērtības;

| 2. | mudina Komisiju bez kavēšanās pieņemt un iesniegt priekšlikumu par mūsdienīgu un integrētu standartizācijas politiku, tostarp priekšlikumu par Direktīvas 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, Lēmuma 87/95/EEC par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā un Lēmuma Nr. 1673/2006/EK par Eiropas standartizācijas finansēšanu pārskatīšanu, kā paredzēts Komisijas 2010. gada darba plānā; |
| --- | --- |

2.

mudina Komisiju bez kavēšanās pieņemt un iesniegt priekšlikumu par mūsdienīgu un integrētu standartizācijas politiku, tostarp priekšlikumu par Direktīvas 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, Lēmuma 87/95/EEC par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā un Lēmuma Nr. 1673/2006/EK par Eiropas standartizācijas finansēšanu pārskatīšanu, kā paredzēts Komisijas 2010. gada darba plānā;

| 3. | uzsver, ka Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanai ir jāsekmē Eiropas inovācija un ilgtspējīga attīstība, jāuzlabo Savienības konkurētspēja, jānostiprina tās vieta starptautiskajā tirdzniecībā un jāvairo ES iedzīvotāju labklājība; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanai ir jāsekmē Eiropas inovācija un ilgtspējīga attīstība, jāuzlabo Savienības konkurētspēja, jānostiprina tās vieta starptautiskajā tirdzniecībā un jāvairo ES iedzīvotāju labklājība;

| 4. | pauž atzinību par Eiropas Standartizācijas sistēmas pārskatīšanas speciālistu grupas (EXPRESS) ziņojumu; aicina Eiropas un starptautiskās standartizācijas organizācijas, dalībvalstis un Komisiju īstenot savus stratēģiskos ieteikumus, lai Eiropas standartizācijas sistēma spētu reaģēt uz sabiedrības un ekonomikas vajadzībām un saglabāt vadošo lomu starptautiskajā standartizācijas sistēmā; |
| --- | --- |

4.

pauž atzinību par Eiropas Standartizācijas sistēmas pārskatīšanas speciālistu grupas (EXPRESS) ziņojumu; aicina Eiropas un starptautiskās standartizācijas organizācijas, dalībvalstis un Komisiju īstenot savus stratēģiskos ieteikumus, lai Eiropas standartizācijas sistēma spētu reaģēt uz sabiedrības un ekonomikas vajadzībām un saglabāt vadošo lomu starptautiskajā standartizācijas sistēmā;

| 5. | aicina Komisiju papildināt priekšlikumu pārskatīt pašreizējo Eiropas standartizācijas tiesisko regulējumu ar stratēģisku dokumentu, kas nosaka visaptverošu pamatu rīcībai Eiropas un dalībvalstu līmenī un kurā cita starpā ietverti arī priekšlikumi tādiem uzlabojumiem, ko nav iespējams veikt ar tiesību aktu pārskatīšanu; uzsver, ka šādam stratēģiskam dokumentam nevajadzētu ietvert tikai EXPRESS ziņojuma ieteikumus vien; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju papildināt priekšlikumu pārskatīt pašreizējo Eiropas standartizācijas tiesisko regulējumu ar stratēģisku dokumentu, kas nosaka visaptverošu pamatu rīcībai Eiropas un dalībvalstu līmenī un kurā cita starpā ietverti arī priekšlikumi tādiem uzlabojumiem, ko nav iespējams veikt ar tiesību aktu pārskatīšanu; uzsver, ka šādam stratēģiskam dokumentam nevajadzētu ietvert tikai EXPRESS ziņojuma ieteikumus vien;

| 6. | atzinīgi vērtē Balto grāmatu “IKT standartizācijas modernizēšana Eiropas Savienībā. Turpmākā virzība”; aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot svarīgākos Baltajā grāmatā iekļautos ieteikumus, lai nodrošinātu attiecīgos starptautisko IKT standartu izstrādi Eiropas un starptautiskajā standartizācijas sistēmā, lai tos varētu izmantot ES politikā un publiskajos iepirkumos; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Balto grāmatu “IKT standartizācijas modernizēšana Eiropas Savienībā. Turpmākā virzība”; aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot svarīgākos Baltajā grāmatā iekļautos ieteikumus, lai nodrošinātu attiecīgos starptautisko IKT standartu izstrādi Eiropas un starptautiskajā standartizācijas sistēmā, lai tos varētu izmantot ES politikā un publiskajos iepirkumos;

| 7. | atbalsta Komisijas nodomu iekļaut Eiropas standartizācijas tiesiskajā regulējumā Pasaules Tirdzniecības organizācijas nolīgumu principus attiecībā uz tehniskām tirdzniecības barjerām (pārredzamība, atklātība, objektivitāte, konsenss, efektivitāte, piemērotība un saskaņotība), lai veicinātu šo principu piemērošanu Eiropas Standartizācijas sistēmā; uzskata, ka, iekļaujot šos principus, nevajadzētu palielināties atzīto Eiropas standartizācijas organizāciju skaitam, proti, arī turpmāk vajadzētu palikt trim esošajām — CEN, CENELEC un ETSI; |
| --- | --- |

7.

atbalsta Komisijas nodomu iekļaut Eiropas standartizācijas tiesiskajā regulējumā Pasaules Tirdzniecības organizācijas nolīgumu principus attiecībā uz tehniskām tirdzniecības barjerām (pārredzamība, atklātība, objektivitāte, konsenss, efektivitāte, piemērotība un saskaņotība), lai veicinātu šo principu piemērošanu Eiropas Standartizācijas sistēmā; uzskata, ka, iekļaujot šos principus, nevajadzētu palielināties atzīto Eiropas standartizācijas organizāciju skaitam, proti, arī turpmāk vajadzētu palikt trim esošajām — CEN, CENELEC un ETSI;

| 8. | uzskata, ka šos principus varētu papildināt ar citiem elementiem, piemēram, uzturēšanu, pieejamību, kvalitāti, neitralitāti un pārskatatbildību; uzskata, ka visi šie principi jāprecizē un jādefinē un ka jāizveido noteikta uzraudzības sistēma, lai nodrošinātu to izmantošanu Eiropas un valsts līmeņa standartu izstrādes procedūrās, atbalstot ES politiku un tiesību aktus; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka šos principus varētu papildināt ar citiem elementiem, piemēram, uzturēšanu, pieejamību, kvalitāti, neitralitāti un pārskatatbildību; uzskata, ka visi šie principi jāprecizē un jādefinē un ka jāizveido noteikta uzraudzības sistēma, lai nodrošinātu to izmantošanu Eiropas un valsts līmeņa standartu izstrādes procedūrās, atbalstot ES politiku un tiesību aktus;

| 9. | tomēr uzsver, ka ar šiem principiem vien nepietiek, lai nodrošinātu, ka Eiropas standartizācijas sistēmas standartizācijas procesā ir pietiekami pārstāvētas visas ieinteresētās puses no sabiedrības vidus — īpaši tās, kas pārstāv veselības un drošuma, patērētāju un vides aizsardzības intereses; tādēļ uzskata, ka būtiski svarīgi ir pievienot minētajiem principiem pienācīgas pārstāvības principu, jo tas ir ārkārtīgi svarīgs vienmēr, kad tiek skartas sabiedrības intereses, lai pienācīgā veidā tiktu ņemta vērā visu ieinteresēto pušu nostāja, īpaši tad, kad tiek veidoti standarti, ar kuriem paredzēts atbalstīt ES tiesību aktu un politikas virzienu īstenošanu, tajā pašā laikā atzīstot nepieciešamību konkrētajā standartizācijas projektā iesaistīt attiecīgās jomas zinošākos tehniskos speciālistus; |
| --- | --- |

9.

tomēr uzsver, ka ar šiem principiem vien nepietiek, lai nodrošinātu, ka Eiropas standartizācijas sistēmas standartizācijas procesā ir pietiekami pārstāvētas visas ieinteresētās puses no sabiedrības vidus — īpaši tās, kas pārstāv veselības un drošuma, patērētāju un vides aizsardzības intereses; tādēļ uzskata, ka būtiski svarīgi ir pievienot minētajiem principiem pienācīgas pārstāvības principu, jo tas ir ārkārtīgi svarīgs vienmēr, kad tiek skartas sabiedrības intereses, lai pienācīgā veidā tiktu ņemta vērā visu ieinteresēto pušu nostāja, īpaši tad, kad tiek veidoti standarti, ar kuriem paredzēts atbalstīt ES tiesību aktu un politikas virzienu īstenošanu, tajā pašā laikā atzīstot nepieciešamību konkrētajā standartizācijas projektā iesaistīt attiecīgās jomas zinošākos tehniskos speciālistus;

| 10. | uzsver, ka MVU veido būtiski svarīgu Eiropas tirgus daļu, taču tie nav pietiekami iesaistīti standartizācijas sistēmā un tādēļ nevar pilnībā gūt labumu no standartizācijas; uzskata, ka ir būtiski svarīgi uzlabot to pārstāvību un līdzdalību standartizācijas sistēmā, īpaši valstu tehniskajās komitejās; aicina Eiropas Komisiju Eiropas standartizācijas sistēmas ietekmes novērtējumā apzināt labāko veidu šā mērķa sasniegšanai un novērtēt, cik liels finansējums vajadzīgs MVU atbalstam; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka MVU veido būtiski svarīgu Eiropas tirgus daļu, taču tie nav pietiekami iesaistīti standartizācijas sistēmā un tādēļ nevar pilnībā gūt labumu no standartizācijas; uzskata, ka ir būtiski svarīgi uzlabot to pārstāvību un līdzdalību standartizācijas sistēmā, īpaši valstu tehniskajās komitejās; aicina Eiropas Komisiju Eiropas standartizācijas sistēmas ietekmes novērtējumā apzināt labāko veidu šā mērķa sasniegšanai un novērtēt, cik liels finansējums vajadzīgs MVU atbalstam;

| 11. | norāda, ka, neraugoties uz to, ka standarti ir veicinājuši vērā ņemamo preču kvalitātes un drošuma uzlabošanos, to pieejamība pakalpojumu jomā nebūt neatbilst šīs nozares ekonomiskajam nozīmīgumam un potenciālam; jo īpaši norāda uz to, ka pēdējos gados šajā nozarē dalībvalstīs pieņemto standartu skaits ievērojami pārsniedz Eiropas standartus; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka, neraugoties uz to, ka standarti ir veicinājuši vērā ņemamo preču kvalitātes un drošuma uzlabošanos, to pieejamība pakalpojumu jomā nebūt neatbilst šīs nozares ekonomiskajam nozīmīgumam un potenciālam; jo īpaši norāda uz to, ka pēdējos gados šajā nozarē dalībvalstīs pieņemto standartu skaits ievērojami pārsniedz Eiropas standartus;

| 12. | atzīst, ka standarti pakalpojumu jomā bieži vien atbilst dalībvalstu specifikai un to izstrāde ir saistīta ar vajadzību pēc tiem attiecīgajā tirgū, patērētāju interesēm un sabiedrības interesēm; tomēr uzsver, ka Eiropas standartu izstrāde pakalpojumu jomā un profesionālu organizāciju veidotās kvalitātes hartas vai zīmes Eiropas atbilstīgi Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū var palīdzēt turpināt pakalpojumu nozares saskaņošanu, kā arī palielināt Eiropas pakalpojumu pārredzamību, uzlabot to kvalitāti un veicināt konkurenci, inovāciju, tirdzniecības barjeru samazināšanu un patērētāju aizsardzību; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka standarti pakalpojumu jomā bieži vien atbilst dalībvalstu specifikai un to izstrāde ir saistīta ar vajadzību pēc tiem attiecīgajā tirgū, patērētāju interesēm un sabiedrības interesēm; tomēr uzsver, ka Eiropas standartu izstrāde pakalpojumu jomā un profesionālu organizāciju veidotās kvalitātes hartas vai zīmes Eiropas atbilstīgi Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū var palīdzēt turpināt pakalpojumu nozares saskaņošanu, kā arī palielināt Eiropas pakalpojumu pārredzamību, uzlabot to kvalitāti un veicināt konkurenci, inovāciju, tirdzniecības barjeru samazināšanu un patērētāju aizsardzību;

| 13. | tādēļ atbalsta Komisijas nodomu iekļaut standartus pakalpojumu jomā Eiropas standartizācijas tiesiskajā regulējumā, jo tā būs ne vien iespējams nodrošināt informāciju par visiem dalībvalstu standartiem pakalpojumu jomā, kas varētu radīt tehniskas tirdzniecības barjeras, bet arī izveidot pienācīgu juridisko pamatu, balstoties uz kuru Komisija varēs pieprasīt Eiropas standartizācijas organizācijām izveidot standartus precizēti definētās un rūpīgi novērtētās pakalpojumu nozares jomās; ierosina Komisijai mudināt pakalpojumu sniedzējus izstrādāt standartus Eiropas standartizācijas organizācijās, lai tiktāl, ciktāl tas iespējams, izvairītos no atšķirīgiem dalībvalstu standartiem, tajā pašā laikā nodrošinot, ka pakalpojumu standarti atbilst tirgus un patērētāju vajadzībām un sabiedrības interesēm; atbalsta tādus pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanas kvalitāti, kā hartas un zīmes, ko izveidojušas profesionālas asociācijas, un mudina visas ieinteresētās puses iesaistīties Eiropas standartizācijas procesā; |
| --- | --- |

13.

tādēļ atbalsta Komisijas nodomu iekļaut standartus pakalpojumu jomā Eiropas standartizācijas tiesiskajā regulējumā, jo tā būs ne vien iespējams nodrošināt informāciju par visiem dalībvalstu standartiem pakalpojumu jomā, kas varētu radīt tehniskas tirdzniecības barjeras, bet arī izveidot pienācīgu juridisko pamatu, balstoties uz kuru Komisija varēs pieprasīt Eiropas standartizācijas organizācijām izveidot standartus precizēti definētās un rūpīgi novērtētās pakalpojumu nozares jomās; ierosina Komisijai mudināt pakalpojumu sniedzējus izstrādāt standartus Eiropas standartizācijas organizācijās, lai tiktāl, ciktāl tas iespējams, izvairītos no atšķirīgiem dalībvalstu standartiem, tajā pašā laikā nodrošinot, ka pakalpojumu standarti atbilst tirgus un patērētāju vajadzībām un sabiedrības interesēm; atbalsta tādus pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu pakalpojumu sniegšanas kvalitāti, kā hartas un zīmes, ko izveidojušas profesionālas asociācijas, un mudina visas ieinteresētās puses iesaistīties Eiropas standartizācijas procesā;

Pilnvaru piešķiršana Eiropas standartizācijas sistēmai

a)   vispārēji jautājumi

| 14. | apstiprina, ka Eiropas standartizācija, ar kuru tiek atbalstīti “jaunās pieejas” tiesību akti, ir izrādījusies veiksmīgs un ļoti noderīgs instruments vienotā tirgus izveides pabeigšanai; norāda, ka pēdējos gados ir palielinājies standartizācijas mandātu skaits tiesību aktu jomās, uz kurām neattiecas “jaunā pieeja”, norādot uz to, ka šis modelis tiek pieņemts plašā ES politikas virzienu spektrā; uzskata, ka būtu vēlams paplašināt Eiropas standartu izmantošanu, attiecinot tos arī uz citām Savienības tiesību aktu jomām un politikas virzieniem, kas nav saistīti ar vienoto tirgu, ņemot vērā attiecīgo nozaru specifiku un rīkojoties saskaņā ar labākas regulācijas principiem; |
| --- | --- |

14.

apstiprina, ka Eiropas standartizācija, ar kuru tiek atbalstīti “jaunās pieejas” tiesību akti, ir izrādījusies veiksmīgs un ļoti noderīgs instruments vienotā tirgus izveides pabeigšanai; norāda, ka pēdējos gados ir palielinājies standartizācijas mandātu skaits tiesību aktu jomās, uz kurām neattiecas “jaunā pieeja”, norādot uz to, ka šis modelis tiek pieņemts plašā ES politikas virzienu spektrā; uzskata, ka būtu vēlams paplašināt Eiropas standartu izmantošanu, attiecinot tos arī uz citām Savienības tiesību aktu jomām un politikas virzieniem, kas nav saistīti ar vienoto tirgu, ņemot vērā attiecīgo nozaru specifiku un rīkojoties saskaņā ar labākas regulācijas principiem;

| 15. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi novilkt skaidru robežu starp tiesību aktiem un standartizāciju, lai izvairītos no nepareizas likuma un vēlamā aizsardzības līmeņa interpretācijas; uzsver, ka Eiropas likumdevējam ir jābūt ļoti vērīgam un precīzam, definējot svarīgākās regulas prasības, un Komisijai ir skaidri un precīzi jāatspoguļo standartizācijas darba mērķi mandātos; uzsver, ka standartu izstrādātāju uzdevumam būtu jābūt tikai tādu tehnisku līdzekļu noteikšanai, kas nepieciešami, lai sasniegtu likumdevēja mērķi, kā arī nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi novilkt skaidru robežu starp tiesību aktiem un standartizāciju, lai izvairītos no nepareizas likuma un vēlamā aizsardzības līmeņa interpretācijas; uzsver, ka Eiropas likumdevējam ir jābūt ļoti vērīgam un precīzam, definējot svarīgākās regulas prasības, un Komisijai ir skaidri un precīzi jāatspoguļo standartizācijas darba mērķi mandātos; uzsver, ka standartu izstrādātāju uzdevumam būtu jābūt tikai tādu tehnisku līdzekļu noteikšanai, kas nepieciešami, lai sasniegtu likumdevēja mērķi, kā arī nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni;

| 16. | atgādina, ka ir ārkārtīgi svarīgi izstrādāt Eiropas standartus saprātīgā termiņā, īpaši tas attiecas uz jomām, kurās standarti ir vajadzīgi ātri, lai varētu izpildīt ar valsts politiku un strauji mainīgajiem tirgus apstākļiem saistītās prasības; tādēļ aicina Eiropas un valstu standartizācijas iestādes turpināt uzlabot darba ražīgumu un efektivitāti, paturot prātā, ka standartizācijas procesa paātrināšana nedrīkst notikt uz tādu principu rēķina kā atklātība, kvalitāte, pārredzamība un visu ieinteresēto pušu vienprātība; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka ir ārkārtīgi svarīgi izstrādāt Eiropas standartus saprātīgā termiņā, īpaši tas attiecas uz jomām, kurās standarti ir vajadzīgi ātri, lai varētu izpildīt ar valsts politiku un strauji mainīgajiem tirgus apstākļiem saistītās prasības; tādēļ aicina Eiropas un valstu standartizācijas iestādes turpināt uzlabot darba ražīgumu un efektivitāti, paturot prātā, ka standartizācijas procesa paātrināšana nedrīkst notikt uz tādu principu rēķina kā atklātība, kvalitāte, pārredzamība un visu ieinteresēto pušu vienprātība;

| 17. | atzīst, ka ir būtiski vienkāršot standartu ieviešanas procedūru; aicina Komisiju sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm meklēt jaunus veidus, kā optimizēt efektīvu Eiropas standartu pieņemšanu; |
| --- | --- |

17.

atzīst, ka ir būtiski vienkāršot standartu ieviešanas procedūru; aicina Komisiju sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm meklēt jaunus veidus, kā optimizēt efektīvu Eiropas standartu pieņemšanu;

| 18. | uzskata, ka standartizācijas procesu daļēji paātrinās labākas Komisijas apspriedes ar Eiropas standartizācijas organizācijām pirms mandāta piešķiršanas, kas ļaus tām ātrāk, vēlams divu mēnešu laikā, atbildēt, vai tās var uzņemties standartizācijas projekta īstenošanu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka standartizācijas procesu daļēji paātrinās labākas Komisijas apspriedes ar Eiropas standartizācijas organizācijām pirms mandāta piešķiršanas, kas ļaus tām ātrāk, vēlams divu mēnešu laikā, atbildēt, vai tās var uzņemties standartizācijas projekta īstenošanu;

| 19. | norāda uz to, cik svarīga ir Direktīvas 98/34/EK komitejas nozīme kā forumam, kurā Komisija un dalībvalstis apspriež ar tehnisko regulāciju un standartizāciju saistītos jautājumus; uzskata, ka uz šīs komitejas (vai iestādes, kas to nomainīs) sanāksmēm vajadzētu aicināt arī Eiropas Parlamenta pārstāvjus, būtu jābūt iespējai novērotāju statusā sanāksmēs piedalīties arī Eiropas un valstu standartizācijas organizācijām, kā arī attiecīgos gadījumos Eiropas līmeņa ieinteresēto pušu organizācijām, īpaši tad, kad tiek apspriesti standartizācijas mandāti; |
| --- | --- |

19.

norāda uz to, cik svarīga ir Direktīvas 98/34/EK komitejas nozīme kā forumam, kurā Komisija un dalībvalstis apspriež ar tehnisko regulāciju un standartizāciju saistītos jautājumus; uzskata, ka uz šīs komitejas (vai iestādes, kas to nomainīs) sanāksmēm vajadzētu aicināt arī Eiropas Parlamenta pārstāvjus, būtu jābūt iespējai novērotāju statusā sanāksmēs piedalīties arī Eiropas un valstu standartizācijas organizācijām, kā arī attiecīgos gadījumos Eiropas līmeņa ieinteresēto pušu organizācijām, īpaši tad, kad tiek apspriesti standartizācijas mandāti;

| 20. | mudina Komisiju sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām izveidot un piemērot uzlabotu sistēmu standartizācijas politikas un darbību koordinācijai, kurai vajadzētu aptvert visus standartizācijas procesa aspektus, sākot ar mandātu sagatavošanu un īstenošanu un tehniskās komitejas darbības uzraudzību, nodrošinot, ka izstrādātie standarti atbilst ES politikai un attiecīgās jomas tiesību aktu pamatprasībām, un beidzot ar standartu pieņemšanu, publicēšanu un izmantošanu; uzsver, ka attiecīgās ieinteresēto pušu kategorijas varētu iesaistīties kā nozīmīga Komisijas padomdevēja grupa, izstrādājot vienotu Eiropas standartizācijas politikas platformu; |
| --- | --- |

20.

mudina Komisiju sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām izveidot un piemērot uzlabotu sistēmu standartizācijas politikas un darbību koordinācijai, kurai vajadzētu aptvert visus standartizācijas procesa aspektus, sākot ar mandātu sagatavošanu un īstenošanu un tehniskās komitejas darbības uzraudzību, nodrošinot, ka izstrādātie standarti atbilst ES politikai un attiecīgās jomas tiesību aktu pamatprasībām, un beidzot ar standartu pieņemšanu, publicēšanu un izmantošanu; uzsver, ka attiecīgās ieinteresēto pušu kategorijas varētu iesaistīties kā nozīmīga Komisijas padomdevēja grupa, izstrādājot vienotu Eiropas standartizācijas politikas platformu;

| 21. | aicina dalībvalstis īstenot saskaņotu standartizācijas politiku un izveidot vienotu nostāju attiecībā uz standartu izmantošanu likumdošanas procesa atbalstam; aicina Komisiju nodrošināt, ka ES politisko mērķu īstenošanu nepadraud nesaskaņoti standartizācijas pasākumi, konkurence, nevajadzīgi standarti vai pārāk liels skaits sertifikācijas sistēmu; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis īstenot saskaņotu standartizācijas politiku un izveidot vienotu nostāju attiecībā uz standartu izmantošanu likumdošanas procesa atbalstam; aicina Komisiju nodrošināt, ka ES politisko mērķu īstenošanu nepadraud nesaskaņoti standartizācijas pasākumi, konkurence, nevajadzīgi standarti vai pārāk liels skaits sertifikācijas sistēmu;

| 22. | aicina Komisiju pārskatīt un racionalizēt standartizācijas mandātu piešķiršanu ESO, lai iekļautu šajā procesā apspriešanos ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm un rūpīgu analīzi, kas pamato vajadzību pēc jaunas standartu izstrādes darbības, lai panāktu, ka standartu izstrāde ir aktuāla, un izvairītos no standartu un specifikāciju pārklāšanās un atšķirīgu standartu un specifikāciju izplatīšanas; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju pārskatīt un racionalizēt standartizācijas mandātu piešķiršanu ESO, lai iekļautu šajā procesā apspriešanos ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm un rūpīgu analīzi, kas pamato vajadzību pēc jaunas standartu izstrādes darbības, lai panāktu, ka standartu izstrāde ir aktuāla, un izvairītos no standartu un specifikāciju pārklāšanās un atšķirīgu standartu un specifikāciju izplatīšanas;

| 23. | aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kura mērķis ir integrētāka ES standartizācijas sistēma, efektīvāka un rezultatīvāka standartu noteikšana, labāka piekļuve standartizācijai, jo īpaši MVU, stingrāka ES ietekme standartu noteikšanā starptautiskā mērogā un ilgtspējīgāka standartu izstrādes finansēšanas sistēma; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kura mērķis ir integrētāka ES standartizācijas sistēma, efektīvāka un rezultatīvāka standartu noteikšana, labāka piekļuve standartizācijai, jo īpaši MVU, stingrāka ES ietekme standartu noteikšanā starptautiskā mērogā un ilgtspējīgāka standartu izstrādes finansēšanas sistēma;

| 24. | uzsver to, ka “jaunās pieejas konsultantiem” ir ārkārtīgi svarīga loma, pārbaudot, vai saskaņotie standarti atbilst ES tiesību aktiem; vērš uzmanību uz to, ka šādus konsultantus pašlaik izraugās un nodarbina Eiropas standartizācijas organizācijas, kas palielina šo organizāciju administratīvo slogu un dažkārt rada šaubas ieinteresētajās pusēs par procesa objektivitāti un neatkarīgumu; tādēļ aicina Komisiju novērtēt nepieciešamību pārskatīt pastāvošās procedūras; turklāt uzskata, ka Komisijai vajadzētu noteikt procedūru, ar kuru tiek nodrošināts, ka standarti atbilst citām ES politikas jomām un tiesību aktiem, kas sniedzas tālāk par “jauno pieeju”; uzskata, ka tam jānotiek standartu izstrādes posmā, lai izvairītos no kavēšanās un nelietderīga darba, ja standarti pēc izstrādes tiek noraidīti; |
| --- | --- |

24.

uzsver to, ka “jaunās pieejas konsultantiem” ir ārkārtīgi svarīga loma, pārbaudot, vai saskaņotie standarti atbilst ES tiesību aktiem; vērš uzmanību uz to, ka šādus konsultantus pašlaik izraugās un nodarbina Eiropas standartizācijas organizācijas, kas palielina šo organizāciju administratīvo slogu un dažkārt rada šaubas ieinteresētajās pusēs par procesa objektivitāti un neatkarīgumu; tādēļ aicina Komisiju novērtēt nepieciešamību pārskatīt pastāvošās procedūras; turklāt uzskata, ka Komisijai vajadzētu noteikt procedūru, ar kuru tiek nodrošināts, ka standarti atbilst citām ES politikas jomām un tiesību aktiem, kas sniedzas tālāk par “jauno pieeju”; uzskata, ka tam jānotiek standartu izstrādes posmā, lai izvairītos no kavēšanās un nelietderīga darba, ja standarti pēc izstrādes tiek noraidīti;

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgāk pārbaudīt izstrādātos standartus, lai pārliecinātos, ka tie atbilst mandāta prasībām, īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad standarti tiek izmantoti “jaunās pieejas” tiesību aktu vajadzībām, tajā pašā laikā nodrošinot, ka standartu apstiprināšanas procedūras rezultātā nerodas to apstiprināšana pārlieku neievelkas; pauž nodomu saistībā ar gaidāmo Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu izskatīt iespēju attiecināt arī uz Parlamentu tiesības, kas pašlaik ir tikai Komisijai un dalībvalstīm, apstrīdēt saskaņotu standartu, ja tas pilnībā neatbilst attiecīgās jomas tiesību aktu svarīgākajām prasībām; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgāk pārbaudīt izstrādātos standartus, lai pārliecinātos, ka tie atbilst mandāta prasībām, īpaši tas attiecas uz gadījumiem, kad standarti tiek izmantoti “jaunās pieejas” tiesību aktu vajadzībām, tajā pašā laikā nodrošinot, ka standartu apstiprināšanas procedūras rezultātā nerodas to apstiprināšana pārlieku neievelkas; pauž nodomu saistībā ar gaidāmo Eiropas standartizācijas sistēmas pārskatīšanu izskatīt iespēju attiecināt arī uz Parlamentu tiesības, kas pašlaik ir tikai Komisijai un dalībvalstīm, apstrīdēt saskaņotu standartu, ja tas pilnībā neatbilst attiecīgās jomas tiesību aktu svarīgākajām prasībām;

| 26. | aicina Komisiju pārredzamības labad konsolidētā veidā publiskot lēmumus par oficiāliem iebildumiem pret standartiem un darīt pieejamu aktuālu tabulu, kurā apkopotas visas darbības saistībā ar oficiālajiem iebildumiem; aicina Komisiju iesniegt arī gada pārskatu par standartizācijas mandātiem un to izpildes gaitu; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju pārredzamības labad konsolidētā veidā publiskot lēmumus par oficiāliem iebildumiem pret standartiem un darīt pieejamu aktuālu tabulu, kurā apkopotas visas darbības saistībā ar oficiālajiem iebildumiem; aicina Komisiju iesniegt arī gada pārskatu par standartizācijas mandātiem un to izpildes gaitu;

| 27. | aicina ESO uzlabot pastāvošos pārsūdzības mehānismus, kas paredzēti gadījumiem, kad rodas domstarpības par standartu; norāda uz to, ka pašreizējie mehānismi ne vienmēr ir efektīvi, jo praksē to uzbūve ir tāda, ka tie atspoguļo standartu apstiprinātāju nostāju; tādēļ ierosina paplašināt mehānismu uzbūvi, lai tajā varētu iesaistīties ārēji neatkarīgie eksperti un/vai tādu Eiropas sabiedrību pārstāvošu ieinteresēto pušu pārstāvji, kas pašlaik ir ESO asociētie locekļi vai sadarbības partneri; |
| --- | --- |

27.

aicina ESO uzlabot pastāvošos pārsūdzības mehānismus, kas paredzēti gadījumiem, kad rodas domstarpības par standartu; norāda uz to, ka pašreizējie mehānismi ne vienmēr ir efektīvi, jo praksē to uzbūve ir tāda, ka tie atspoguļo standartu apstiprinātāju nostāju; tādēļ ierosina paplašināt mehānismu uzbūvi, lai tajā varētu iesaistīties ārēji neatkarīgie eksperti un/vai tādu Eiropas sabiedrību pārstāvošu ieinteresēto pušu pārstāvji, kas pašlaik ir ESO asociētie locekļi vai sadarbības partneri;

| 28. | pauž atbalstu brīvprātīgajai Eiropas sertifikācijas zīmei Keymark, ko piešķir CEN/CENELEC un kas apliecina atbilstību Eiropas standartiem; uzsver, ka Keymark ir vērtīga alternatīva dažādajām valstu sertifikācijas sistēmām, kas ietver sevī daudzas pārbaudes un produktu marķēšanu katrā dalībvalstī, kas var kļūt par barjeru tirdzniecībai iekšējā tirgū un radīt ievērojamas izmaksas nelieliem uzņēmumiem, kā arī palielināt produktu cenu, ko maksā patērētāji; tādēļ aicina valstu standartizācijas iestādes un citas valstu sertifikācijas iestādes veicināt Keymark izmantošanu kā alternatīvu valstu sertifikācijas sistēmām; aicina arī veidot Eiropas mēroga informācijas kampaņu, lai palielinātu uzņēmēju un patērētāju informētību par Keymark priekšrocībām; |
| --- | --- |

28.

pauž atbalstu brīvprātīgajai Eiropas sertifikācijas zīmei Keymark, ko piešķir CEN/CENELEC un kas apliecina atbilstību Eiropas standartiem; uzsver, ka Keymark ir vērtīga alternatīva dažādajām valstu sertifikācijas sistēmām, kas ietver sevī daudzas pārbaudes un produktu marķēšanu katrā dalībvalstī, kas var kļūt par barjeru tirdzniecībai iekšējā tirgū un radīt ievērojamas izmaksas nelieliem uzņēmumiem, kā arī palielināt produktu cenu, ko maksā patērētāji; tādēļ aicina valstu standartizācijas iestādes un citas valstu sertifikācijas iestādes veicināt Keymark izmantošanu kā alternatīvu valstu sertifikācijas sistēmām; aicina arī veidot Eiropas mēroga informācijas kampaņu, lai palielinātu uzņēmēju un patērētāju informētību par Keymark priekšrocībām;

| 29. | apzinās, ka pašreizējā ES finansējuma piešķiršana Eiropas standartizācijai nereti rada samulsumu, jo tiek mainīti noteikumi, ir lielas revīzijas izmaksas un maksājumu veikšana aizkavējas; uzsver, ka steidzami nepieciešams samazināt šīs izmaksas un lielo administratīvo slogu, kas bieži vien ir nesamērojams ar sniegto finansiālo atbalstu, tajā pašā laikā ievērojot ES noteikumus; aicina Komisiju un visas ieinteresētās puses nodrošināt sistēmas finansiālo ilgtspējību, tostarp veidojot publiskā un privātā sektora partnerības un veicot daudzgadu finanšu plānošanu, kas ir būtiski, lai nodrošinātu šīs sistēmas iedarbīgumu un rezultativitāti starptautiskās konkurences jomā; uzskata, ka Komisija un ESO varētu uzlabot savu sadarbību, lai nodrošinātu stabilu un lietotājiem draudzīgu sistēmu, ar ko tiek sniegts ES finansiālais atbalsts Eiropas standartizācijai, kas ievērojami palielinātu sistēmas efektivitāti; |
| --- | --- |

29.

apzinās, ka pašreizējā ES finansējuma piešķiršana Eiropas standartizācijai nereti rada samulsumu, jo tiek mainīti noteikumi, ir lielas revīzijas izmaksas un maksājumu veikšana aizkavējas; uzsver, ka steidzami nepieciešams samazināt šīs izmaksas un lielo administratīvo slogu, kas bieži vien ir nesamērojams ar sniegto finansiālo atbalstu, tajā pašā laikā ievērojot ES noteikumus; aicina Komisiju un visas ieinteresētās puses nodrošināt sistēmas finansiālo ilgtspējību, tostarp veidojot publiskā un privātā sektora partnerības un veicot daudzgadu finanšu plānošanu, kas ir būtiski, lai nodrošinātu šīs sistēmas iedarbīgumu un rezultativitāti starptautiskās konkurences jomā; uzskata, ka Komisija un ESO varētu uzlabot savu sadarbību, lai nodrošinātu stabilu un lietotājiem draudzīgu sistēmu, ar ko tiek sniegts ES finansiālais atbalsts Eiropas standartizācijai, kas ievērojami palielinātu sistēmas efektivitāti;

b)   Labāk pieejams standartizācijas process

| 30. | atzīst dalībvalstu delegāciju principu, uz kura balstās Eiropas standartizācijas sistēma, īpaši standartu izstrāde CEN un CENELEC; tomēr norāda, ka, kā apliecina pētījums par piekļuves iespējām standartizācijai, vairumā Eiropas valstu ieinteresētās personas no sabiedrības vidus standartu izstrādē tiek iesaistītas ļoti maz vai nemaz; |
| --- | --- |

30.

atzīst dalībvalstu delegāciju principu, uz kura balstās Eiropas standartizācijas sistēma, īpaši standartu izstrāde CEN un CENELEC; tomēr norāda, ka, kā apliecina pētījums par piekļuves iespējām standartizācijai, vairumā Eiropas valstu ieinteresētās personas no sabiedrības vidus standartu izstrādē tiek iesaistītas ļoti maz vai nemaz;

| 31. | šā iemesla dēļ mudina Eiropas un valstu standartizācijas iestādes veicināt un atvieglot visu ieinteresēto pušu efektīvu līdzdalību standartizācijas procesā, īpašu uzmanību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), un tādu sabiedrības intereses pārstāvošu ieinteresēto pušu pārstāvībai kā patērētāji (tostarp invalīdi un mazaizsargātie patērētāji), vides aizsardzības aktīvisti, darba ņēmēji un citas sabiedrības intereses pārstāvošas organizācijas; |
| --- | --- |

31.

šā iemesla dēļ mudina Eiropas un valstu standartizācijas iestādes veicināt un atvieglot visu ieinteresēto pušu efektīvu līdzdalību standartizācijas procesā, īpašu uzmanību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), un tādu sabiedrības intereses pārstāvošu ieinteresēto pušu pārstāvībai kā patērētāji (tostarp invalīdi un mazaizsargātie patērētāji), vides aizsardzības aktīvisti, darba ņēmēji un citas sabiedrības intereses pārstāvošas organizācijas;

| 32. | aicina Komisiju izmeklēt iemeslus, kādēļ dalībvalstu līmenī ir zema sabiedrības ieinteresēto pušu un MVU dalība un vajadzības gadījumā sekmēt tādu pasākumu īstenošanu dalībvalstīs, ar kuriem sabiedrības ieinteresētajām pusēm un MVU tiks nodrošinātas lielākas iespējas iesaistīties valstu standartizācijas procesā; atzinīgi vērtē CEN, CENELEC un valstu standartizācijas organizācijas centienus īstenot 58 ieteikumu kopumu, kas iekļauts pētījumā par MVU iespējām piekļūt standartizācijai un EXPRESS ziņojuma ieteikumus, kuru mērķis ir uzlabot piekļuves iespējas visām ieinteresētajām pusēm; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju izmeklēt iemeslus, kādēļ dalībvalstu līmenī ir zema sabiedrības ieinteresēto pušu un MVU dalība un vajadzības gadījumā sekmēt tādu pasākumu īstenošanu dalībvalstīs, ar kuriem sabiedrības ieinteresētajām pusēm un MVU tiks nodrošinātas lielākas iespējas iesaistīties valstu standartizācijas procesā; atzinīgi vērtē CEN, CENELEC un valstu standartizācijas organizācijas centienus īstenot 58 ieteikumu kopumu, kas iekļauts pētījumā par MVU iespējām piekļūt standartizācijai un EXPRESS ziņojuma ieteikumus, kuru mērķis ir uzlabot piekļuves iespējas visām ieinteresētajām pusēm;

| 33. | uzsver jau kopš 1990. gadiem atzīto nepieciešamību nodrošināt tiešu sabiedrības ieinteresēto pušu iesaistīšanos Eiropas līmeņa procesos, lai labāk atspoguļotu sabiedrības viedokli, jo viņu pārstāvība dalībvalstu tehniskajās komitejās vairumā dalībvalstu vēl aizvien ir vāja; apliecina, ka, ņemot vērā ļoti nelielos panākumus attiecībā uz sabiedrības ieinteresēto pušu līdzdalību dalībvalstīs, vismaz līdz 2020. gadam jāsaglabā un jāpastiprina finansiālais un politiskais atbalsts Eiropas organizācijām, kas izveidotas, lai pārstāvētu šādu ieinteresēto pušu vajadzības; tādēļ aicina šīs organizācijas aktīvi iesaistīties dalībvalstu un dalībvalstu līmeņa ieinteresēto pušu konsultēšanā, lai nostiprinātu attiecīgo ieinteresēto pušu līdzdalību dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

33.

uzsver jau kopš 1990. gadiem atzīto nepieciešamību nodrošināt tiešu sabiedrības ieinteresēto pušu iesaistīšanos Eiropas līmeņa procesos, lai labāk atspoguļotu sabiedrības viedokli, jo viņu pārstāvība dalībvalstu tehniskajās komitejās vairumā dalībvalstu vēl aizvien ir vāja; apliecina, ka, ņemot vērā ļoti nelielos panākumus attiecībā uz sabiedrības ieinteresēto pušu līdzdalību dalībvalstīs, vismaz līdz 2020. gadam jāsaglabā un jāpastiprina finansiālais un politiskais atbalsts Eiropas organizācijām, kas izveidotas, lai pārstāvētu šādu ieinteresēto pušu vajadzības; tādēļ aicina šīs organizācijas aktīvi iesaistīties dalībvalstu un dalībvalstu līmeņa ieinteresēto pušu konsultēšanā, lai nostiprinātu attiecīgo ieinteresēto pušu līdzdalību dalībvalstu līmenī;

| 34. | uzskata, ka vajadzētu palielināt tādu Eiropas organizāciju lomu Eiropas standartizācijas organizācijās, kuras pārstāv sabiedrības intereses; tādēļ aicina Komisiju un Eiropas standartizācijas organizācijas veicināt dažādus pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi, tostarp, neskarot dalībvalstu delegāciju principu, dot iespēju šīm organizācijām bez balsstiesībām efektīvi iesaistīties Eiropas standartizācijas organizāciju darbā ar nosacījumu, ka tās ir šo organizāciju asociētās locekles vai sadarbības partneres; uzskata, ka, paturot prātā to, ka dalībvalstu delegāciju princips ir primārais, valstu standartizācijas organizācijām jābūt galvenajām, kas veicina un nostiprina sabiedrības ieinteresēto pušu iesaistīšanos standartizācijas procesā; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka vajadzētu palielināt tādu Eiropas organizāciju lomu Eiropas standartizācijas organizācijās, kuras pārstāv sabiedrības intereses; tādēļ aicina Komisiju un Eiropas standartizācijas organizācijas veicināt dažādus pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi, tostarp, neskarot dalībvalstu delegāciju principu, dot iespēju šīm organizācijām bez balsstiesībām efektīvi iesaistīties Eiropas standartizācijas organizāciju darbā ar nosacījumu, ka tās ir šo organizāciju asociētās locekles vai sadarbības partneres; uzskata, ka, paturot prātā to, ka dalībvalstu delegāciju princips ir primārais, valstu standartizācijas organizācijām jābūt galvenajām, kas veicina un nostiprina sabiedrības ieinteresēto pušu iesaistīšanos standartizācijas procesā;

| 35. | norāda uz pavērsieniem Starptautiskajā Standartizācijas organizācijā (ISO), īpaši attiecībā uz modeli, kas tika izmantots, izstrādājot ISO 26000 standartus par sociālo atbildību, ļaujot valstu standartizācijas iestādēm deleģēt attiecīgajā darba grupā tikai vienu pārstāvi no katras no sešām ieinteresēto personu kategorijām (ražošana, patērētāji, valdība, darba ņēmēji, NVO, kā arī pakalpojumu, atbalsta, pētniecības u.c. joma); uzskata, ka Eiropas standartizācijas organizācijām un Komisijai sadarbībā ar visām ieinteresētajām pusēm ir rūpīgi jāizvērtē iespēja izmantot līdzīgu modeli kā alternatīvu standartu izstrādei jomās, kas ir visas sabiedrības interešu lokā, un šī novērtējuma rezultāti jādara zināmi Parlamentam; aicina Komisiju ierosināt piešķirt finanšu līdzekļus šāda alternatīva modeļa atbalstam; |
| --- | --- |

35.

norāda uz pavērsieniem Starptautiskajā Standartizācijas organizācijā (ISO), īpaši attiecībā uz modeli, kas tika izmantots, izstrādājot ISO 26000 standartus par sociālo atbildību, ļaujot valstu standartizācijas iestādēm deleģēt attiecīgajā darba grupā tikai vienu pārstāvi no katras no sešām ieinteresēto personu kategorijām (ražošana, patērētāji, valdība, darba ņēmēji, NVO, kā arī pakalpojumu, atbalsta, pētniecības u.c. joma); uzskata, ka Eiropas standartizācijas organizācijām un Komisijai sadarbībā ar visām ieinteresētajām pusēm ir rūpīgi jāizvērtē iespēja izmantot līdzīgu modeli kā alternatīvu standartu izstrādei jomās, kas ir visas sabiedrības interešu lokā, un šī novērtējuma rezultāti jādara zināmi Parlamentam; aicina Komisiju ierosināt piešķirt finanšu līdzekļus šāda alternatīva modeļa atbalstam;

c)   Spēcīgāks dalībvalstu delegāciju princips

| 36. | norāda, ka, lai gan valstu standartizācijas organizācijas ir Eiropas standartizācijas sistēmas pamats, ļoti atšķiras to resursi, tehniskās zināšanas un līmenis, kādā standartizācijas procesā tiek iesaistītas ieinteresētās puses; uzsver, ka pašreiz pastāvošo atšķirību dēļ to dalība Eiropas standartizācijas sistēmā ir nelīdzsvarota, turklāt atsevišķu valstu standartizācijas organizāciju ierobežotie resursi var būt šķērslis to efektīvai līdzdalībai standartu izstrādes procesā; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka, lai gan valstu standartizācijas organizācijas ir Eiropas standartizācijas sistēmas pamats, ļoti atšķiras to resursi, tehniskās zināšanas un līmenis, kādā standartizācijas procesā tiek iesaistītas ieinteresētās puses; uzsver, ka pašreiz pastāvošo atšķirību dēļ to dalība Eiropas standartizācijas sistēmā ir nelīdzsvarota, turklāt atsevišķu valstu standartizācijas organizāciju ierobežotie resursi var būt šķērslis to efektīvai līdzdalībai standartu izstrādes procesā;

| 37. | aicina Komisiju un Eiropas standartizācijas organizācijas sekmēt mācību programmu izveidi un pieņemt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai ļautu veiktspējas ziņā vājākām valstu standartizācijas organizācijām, kuras pašlaik nevada tehniskos sekretariātus vai neiesaistās Eiropas standartizācijas procesā savai ekonomiskajai struktūrai atbilstošā līmenī, aktīvāk iesaistīties standartizācijas procesā, lai palielinātu uzticību iekšējam tirgum un nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus; uzskata, ka ir vajadzīgas arī MVU paredzētas mācību programmas, lai palielinātu to līdzdalību standartu izstrādes procesā un palielinātu standartizācijas kā stratēģiska uzņēmējdarbības instrumenta nozīmi; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju un Eiropas standartizācijas organizācijas sekmēt mācību programmu izveidi un pieņemt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai ļautu veiktspējas ziņā vājākām valstu standartizācijas organizācijām, kuras pašlaik nevada tehniskos sekretariātus vai neiesaistās Eiropas standartizācijas procesā savai ekonomiskajai struktūrai atbilstošā līmenī, aktīvāk iesaistīties standartizācijas procesā, lai palielinātu uzticību iekšējam tirgum un nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus; uzskata, ka ir vajadzīgas arī MVU paredzētas mācību programmas, lai palielinātu to līdzdalību standartu izstrādes procesā un palielinātu standartizācijas kā stratēģiska uzņēmējdarbības instrumenta nozīmi;

| 38. | pauž atzinību CEN un CENELEC iniciatīvai ieviest savstarpēju salīdzinošo novērtēšanu, lai izvērtētu, kā valstu standartizācijas iestādes (VSI) piemēro PTO principus (un papildu elementus), un lai sekmētu pastāvīgus uzlabojumus un labākās pieredzes apmaiņu; uzsver, ka šim projektam vajadzētu būt efektīvam līdzeklim VSI stiprināšanai un visu attiecīgo ieinteresēto pušu labākai līdzdalībai dalībvalstu līmenī; uzskata, ka šajā projektā būtu jāiesaistās visām VSI un ka uz to jāattiecas neatkarīgai revīzijai; aicina CEN un CENELEC sagatavot ziņojumu par savstarpējā salīdzinošā novērtējuma rezultātiem un to publiskot; |
| --- | --- |

38.

pauž atzinību CEN un CENELEC iniciatīvai ieviest savstarpēju salīdzinošo novērtēšanu, lai izvērtētu, kā valstu standartizācijas iestādes (VSI) piemēro PTO principus (un papildu elementus), un lai sekmētu pastāvīgus uzlabojumus un labākās pieredzes apmaiņu; uzsver, ka šim projektam vajadzētu būt efektīvam līdzeklim VSI stiprināšanai un visu attiecīgo ieinteresēto pušu labākai līdzdalībai dalībvalstu līmenī; uzskata, ka šajā projektā būtu jāiesaistās visām VSI un ka uz to jāattiecas neatkarīgai revīzijai; aicina CEN un CENELEC sagatavot ziņojumu par savstarpējā salīdzinošā novērtējuma rezultātiem un to publiskot;

| 39. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka valstu tehniskajās komitejās ir efektīvi pārstāvētas visas attiecīgās ieinteresētās puses, šai nolūkā izveidojot uzraudzības un ziņojumu sniegšanas mehānismus un nodrošinot mācības un sniedzot finansiālu atbalstu veiktspējas ziņā vājākiem dalībniekiem, kā arī vajadzības gadījumā MVU un amatniecības uzņēmumiem, lai sekmētu viņu līdzdalību; uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt lietotājiem elektronisku piekļuvi informācijai par standartiem; |
| --- | --- |

39.

mudina dalībvalstis nodrošināt, ka valstu tehniskajās komitejās ir efektīvi pārstāvētas visas attiecīgās ieinteresētās puses, šai nolūkā izveidojot uzraudzības un ziņojumu sniegšanas mehānismus un nodrošinot mācības un sniedzot finansiālu atbalstu veiktspējas ziņā vājākiem dalībniekiem, kā arī vajadzības gadījumā MVU un amatniecības uzņēmumiem, lai sekmētu viņu līdzdalību; uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt lietotājiem elektronisku piekļuvi informācijai par standartiem;

| 40. | aicina Eiropas standartizācijas iestādes un dalībvalstis atbilstīgi īpašajām ziņošanas prasībām Komisijai sistemātiski iesniegt progresa ziņojumu par pasākumiem, ko tās veic, lai nodrošinātu pienācīgu visu ieinteresēto pušu pārstāvību tehniskajās komitejās, kas atbildīgas par mandātos norādīto standartu izstrādi; uzsver, ka šiem ziņojumiem vajadzētu turpmāk būt iekļautiem Komisijas ziņojumā par Eiropas un valstu standartizācijas organizāciju veiktajiem pasākumiem un sasniegumiem; |
| --- | --- |

40.

aicina Eiropas standartizācijas iestādes un dalībvalstis atbilstīgi īpašajām ziņošanas prasībām Komisijai sistemātiski iesniegt progresa ziņojumu par pasākumiem, ko tās veic, lai nodrošinātu pienācīgu visu ieinteresēto pušu pārstāvību tehniskajās komitejās, kas atbildīgas par mandātos norādīto standartu izstrādi; uzsver, ka šiem ziņojumiem vajadzētu turpmāk būt iekļautiem Komisijas ziņojumā par Eiropas un valstu standartizācijas organizāciju veiktajiem pasākumiem un sasniegumiem;

| 41. | aicina valstu standartizācijas iestādes nodrošināt veiktspējas ziņā vājākām ieinteresētajām pusēm brīvu piekļuvi standartizācijas komitejām un izstrādāt instrumentus ieinteresēto pušu labākai līdzdalībai, tostarp vienkārši izmantojamu bezmaksas konsultāciju mehānismu tiešsaistē par visiem jaunajiem standartu priekšlikumiem; mudina šīs organizācijas pilnībā izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), lai nostiprinātu ieinteresēto pušu līdzdalību, izmantojot ar interneta starpniecību rīkotas sanāksmes un diskusijas tiešsaistē; mudina arī VSI nodrošināt saziņu ne tikai sistēmā, bet arī ārpus tās, jo īpaši attiecībā uz aptaujām par jauniem standartiem, jo parasti aptaujas tiek adresētas tiem dalībniekiem, kas jau darbojas sistēmā; |
| --- | --- |

41.

aicina valstu standartizācijas iestādes nodrošināt veiktspējas ziņā vājākām ieinteresētajām pusēm brīvu piekļuvi standartizācijas komitejām un izstrādāt instrumentus ieinteresēto pušu labākai līdzdalībai, tostarp vienkārši izmantojamu bezmaksas konsultāciju mehānismu tiešsaistē par visiem jaunajiem standartu priekšlikumiem; mudina šīs organizācijas pilnībā izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), lai nostiprinātu ieinteresēto pušu līdzdalību, izmantojot ar interneta starpniecību rīkotas sanāksmes un diskusijas tiešsaistē; mudina arī VSI nodrošināt saziņu ne tikai sistēmā, bet arī ārpus tās, jo īpaši attiecībā uz aptaujām par jauniem standartiem, jo parasti aptaujas tiek adresētas tiem dalībniekiem, kas jau darbojas sistēmā;

| 42. | pauž nožēlu, ka vairumā dalībvalstu to iestādes ir samērā maz ieinteresētas līdzdarboties standartu izstrādes procesā, kaut gan standartizācija ir svarīgs likumdošanas un valsts politikas virzienu atbalsta līdzeklis; mudina dalībvalstis kā savu pilsoņu interešu aizstāves un jo īpaši tirgus uzraudzības iestādes deleģēt pārstāvjus, kas piedalītos visu valsts tehnisko komiteju darbā, nodrošinot, ka tiek saskanīgi izstrādāti standarti ES politikas virzienu un tiesību aktu atbalstam; uzsver, ka dalībvalstu iestāžu iesaistīšanās diskusijā par standartu izstrādi ir ārkārtīgi svarīga, lai tiesību akti varētu pienācīgi funkcionēt jomās, uz kurām attiecas “jaunā pieeja”, un lai varētu izvairīties no formāliem iebildumiem pret saskaņotajiem standartiem, kad tie jau ir pieņemti; |
| --- | --- |

42.

pauž nožēlu, ka vairumā dalībvalstu to iestādes ir samērā maz ieinteresētas līdzdarboties standartu izstrādes procesā, kaut gan standartizācija ir svarīgs likumdošanas un valsts politikas virzienu atbalsta līdzeklis; mudina dalībvalstis kā savu pilsoņu interešu aizstāves un jo īpaši tirgus uzraudzības iestādes deleģēt pārstāvjus, kas piedalītos visu valsts tehnisko komiteju darbā, nodrošinot, ka tiek saskanīgi izstrādāti standarti ES politikas virzienu un tiesību aktu atbalstam; uzsver, ka dalībvalstu iestāžu iesaistīšanās diskusijā par standartu izstrādi ir ārkārtīgi svarīga, lai tiesību akti varētu pienācīgi funkcionēt jomās, uz kurām attiecas “jaunā pieeja”, un lai varētu izvairīties no formāliem iebildumiem pret saskaņotajiem standartiem, kad tie jau ir pieņemti;

| 43. | aicina VSI godīgas konkurences un iekšējā tirgus interešu dēļ ievērot ISO Ētikas kodeksu, lai nodrošinātu, ka standartu objektivitāti neapdraud citi pasākumi, piemēram, sertifikācija un akreditācija; uzsver arī to, cik svarīgi ir izstrādāt standartus un pamatnostādnes atbilstības novērtēšanai, un veicināt šo standartu un pamatnostādņu pieņemšanu un pienācīgu izmantošanu tiktāl, ciktāl tiek skartas integritātes, objektivitātes un neitralitātes prasības; |
| --- | --- |

43.

aicina VSI godīgas konkurences un iekšējā tirgus interešu dēļ ievērot ISO Ētikas kodeksu, lai nodrošinātu, ka standartu objektivitāti neapdraud citi pasākumi, piemēram, sertifikācija un akreditācija; uzsver arī to, cik svarīgi ir izstrādāt standartus un pamatnostādnes atbilstības novērtēšanai, un veicināt šo standartu un pamatnostādņu pieņemšanu un pienācīgu izmantošanu tiktāl, ciktāl tiek skartas integritātes, objektivitātes un neitralitātes prasības;

d)   Vieglāk pieejami standarti

| 44. | atzīst, ka Eiropas standartizācija palīdz izveidot līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem tirgus dalībniekiem, bet jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas veido Eiropas tautsaimniecība1s pamatu un sniedz būtiski svarīgu ieguldījumu sistēmā; tomēr atzīst, ka to iesaistīšana standartizācijā ne vienmēr atbilst viņu nozīmei ekonomikā; turklāt standartu sarežģītība un maksa var radīt šķēršļus MVU; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka Eiropas standartizācija palīdz izveidot līdzvērtīgus konkurences apstākļus visiem tirgus dalībniekiem, bet jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas veido Eiropas tautsaimniecība1s pamatu un sniedz būtiski svarīgu ieguldījumu sistēmā; tomēr atzīst, ka to iesaistīšana standartizācijā ne vienmēr atbilst viņu nozīmei ekonomikā; turklāt standartu sarežģītība un maksa var radīt šķēršļus MVU;

| 45. | uzsver, ka standartus vajadzētu izveidot un pielāgot tā, lai tiktu ņemtas vērā MVU, īpaši mazo uzņēmumu, mikrouzņēmumu un amatniecības uzņēmumu, īpatnības un darbības vide; atzinīgi vērtē neseno Eiropas un valstu standartizācijas organizāciju iniciatīvu īstenot ieteikumus, kas sniegti pētījumā par MVU iespējām piekļūt Eiropas standartizācijas procesam, un uzskata, ka tie ir jāapsver kā paraugprakse; atzinīgi vērtē un mudina īstenot CEN/CENELEC programmā MVU ierosinātos pasākumus, lai veicinātu standartu izmantošanu MVU; uzsver, ka jāveic turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu, ka MVU var pilnībā iesaistīties standartu izstrādē un ka tiem ir labākas un lētākas piekļuves iespējas standartiem; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka standartus vajadzētu izveidot un pielāgot tā, lai tiktu ņemtas vērā MVU, īpaši mazo uzņēmumu, mikrouzņēmumu un amatniecības uzņēmumu, īpatnības un darbības vide; atzinīgi vērtē neseno Eiropas un valstu standartizācijas organizāciju iniciatīvu īstenot ieteikumus, kas sniegti pētījumā par MVU iespējām piekļūt Eiropas standartizācijas procesam, un uzskata, ka tie ir jāapsver kā paraugprakse; atzinīgi vērtē un mudina īstenot CEN/CENELEC programmā MVU ierosinātos pasākumus, lai veicinātu standartu izmantošanu MVU; uzsver, ka jāveic turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu, ka MVU var pilnībā iesaistīties standartu izstrādē un ka tiem ir labākas un lētākas piekļuves iespējas standartiem;

| 46. | jo īpaši uzsver, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt iespēju standartu izstrādes procesā vairāk ņemt vērā MVU un amatniecības uzņēmumu intereses, īstenojot Mazās uzņēmējdarbības aktā ietvertos stratēģiskos pasākumus atbilstīgi tā septītajam principam, proti, sniegt finansiālu ES atbalstu, samazināt maksu par piekļuvi standartiem, sistemātiski publicēt Eiropas standartu kopsavilkumus un nodrošinot pienācīgu standartizācijas komiteju uzbūvi; |
| --- | --- |

46.

jo īpaši uzsver, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt iespēju standartu izstrādes procesā vairāk ņemt vērā MVU un amatniecības uzņēmumu intereses, īstenojot Mazās uzņēmējdarbības aktā ietvertos stratēģiskos pasākumus atbilstīgi tā septītajam principam, proti, sniegt finansiālu ES atbalstu, samazināt maksu par piekļuvi standartiem, sistemātiski publicēt Eiropas standartu kopsavilkumus un nodrošinot pienācīgu standartizācijas komiteju uzbūvi;

| 47. | aicina Komisiju pēc iespējas vienkāršot procedūras un, veicot turpmākās izmaiņas, ņemt vērā principu “vispirms domāt par mazākajiem”; iesaka Komisijai standartizācijas jautājumu iekļaut nākamajā pasākumu nedēļā, kas veltīta MVU; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju pēc iespējas vienkāršot procedūras un, veicot turpmākās izmaiņas, ņemt vērā principu “vispirms domāt par mazākajiem”; iesaka Komisijai standartizācijas jautājumu iekļaut nākamajā pasākumu nedēļā, kas veltīta MVU;

| 48. | uzskata, ka lietotāju iespējas piekļūt Eiropas standartiem, kas izveidoti, lai atbalstītu ES politikas virzienus un tiesību aktus, ir svarīgs jautājums, ko vajadzētu turpināt aplūkot; uzskata, ka jāapsver iespēja noteikt atšķirīgas cenas privātiem un ražošanas un standartizētajiem un ar mandātu izveidotajiem standartiem; jo īpaši aicina valstu standartizācijas organizācijas samazināt cenas, nosakot īpašus tarifus un piedāvājot standartu komplektus par samazinātām cenām, kā arī izpētīt citus veidus, kā uzlabot īpaši jau MVU iespējas piekļūt standartiem; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka lietotāju iespējas piekļūt Eiropas standartiem, kas izveidoti, lai atbalstītu ES politikas virzienus un tiesību aktus, ir svarīgs jautājums, ko vajadzētu turpināt aplūkot; uzskata, ka jāapsver iespēja noteikt atšķirīgas cenas privātiem un ražošanas un standartizētajiem un ar mandātu izveidotajiem standartiem; jo īpaši aicina valstu standartizācijas organizācijas samazināt cenas, nosakot īpašus tarifus un piedāvājot standartu komplektus par samazinātām cenām, kā arī izpētīt citus veidus, kā uzlabot īpaši jau MVU iespējas piekļūt standartiem;

| 49. | taču atgādina, ka standarta iegādes cena atbilst tikai nelielai to kopējo izmaksu daļai, kas rodas standartu lietotājiem, kuriem parasti jāvelta nozīmīgāki resursi, lai vajadzīgo standartu transponētu savā uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

49.

taču atgādina, ka standarta iegādes cena atbilst tikai nelielai to kopējo izmaksu daļai, kas rodas standartu lietotājiem, kuriem parasti jāvelta nozīmīgāki resursi, lai vajadzīgo standartu transponētu savā uzņēmējdarbībā;

| 50. | uzsver, ka standartiem ir jābūt saprotamiem, vienkāršiem un viegli lietojamiem, lai lietotāji tos varētu labāk īstenot; uzskata, ka ir būtiski svarīgi vajadzības gadījumā samazināt pārāk lielo šķērsatsauču skaitu uz citiem standartiem un novērst pašreizējās grūtības noteikt, kuri standarti attiecas uz attiecīgo produktu vai procesu; aicina dalībvalstu un Eiropas standartizācijas organizācijas un tirdzniecības asociācijas sniegt lietotājdraudzīgas pamatnostādnes par standartu izmantošanu, bezmaksas kopsavilkumus tiešsaistē, uzlabot tiešsaistes piekļuvi apspriežamajiem projektiem un nodrošināt vienkāršas elektroniskās meklēšanas iespējas; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka standartiem ir jābūt saprotamiem, vienkāršiem un viegli lietojamiem, lai lietotāji tos varētu labāk īstenot; uzskata, ka ir būtiski svarīgi vajadzības gadījumā samazināt pārāk lielo šķērsatsauču skaitu uz citiem standartiem un novērst pašreizējās grūtības noteikt, kuri standarti attiecas uz attiecīgo produktu vai procesu; aicina dalībvalstu un Eiropas standartizācijas organizācijas un tirdzniecības asociācijas sniegt lietotājdraudzīgas pamatnostādnes par standartu izmantošanu, bezmaksas kopsavilkumus tiešsaistē, uzlabot tiešsaistes piekļuvi apspriežamajiem projektiem un nodrošināt vienkāršas elektroniskās meklēšanas iespējas;

| 51. | atzinīgi vērtē pašreizējo Eiropas standartizācijas organizāciju iniciatīvu izstrādāt un tiešsaistē publiskot — bez piekļuves ierobežojumiem — visu standartu kopsavilkumus un prasa šā projekta ātru pabeigšanu; taču uzsver, ka šo projektu vajadzētu īstenot arī valstu līmenī, lai standartu lietotāji, izmantojot VSI tīmekļa vietni, varētu iegūt informāciju dzimtajā valodā par jautājumiem, kas saistīti ar katru standartu; |
| --- | --- |

51.

atzinīgi vērtē pašreizējo Eiropas standartizācijas organizāciju iniciatīvu izstrādāt un tiešsaistē publiskot — bez piekļuves ierobežojumiem — visu standartu kopsavilkumus un prasa šā projekta ātru pabeigšanu; taču uzsver, ka šo projektu vajadzētu īstenot arī valstu līmenī, lai standartu lietotāji, izmantojot VSI tīmekļa vietni, varētu iegūt informāciju dzimtajā valodā par jautājumiem, kas saistīti ar katru standartu;

| 52. | uzsver, cik svarīgi ir sniegt informāciju par standartiem visās ES oficiālajās valodās, lai nodrošinātu, ka standartu lietotāji tos pareizi izprot; aicina Komisiju vairāk atbalstīt saskaņoto standartu tulkošanu, šim nolūkam vienkāršojot finansējuma piešķiršanas kārtību; |
| --- | --- |

52.

uzsver, cik svarīgi ir sniegt informāciju par standartiem visās ES oficiālajās valodās, lai nodrošinātu, ka standartu lietotāji tos pareizi izprot; aicina Komisiju vairāk atbalstīt saskaņoto standartu tulkošanu, šim nolūkam vienkāršojot finansējuma piešķiršanas kārtību;

Standartizācija kā atbalsts inovācijai un ilgtspējīgai konkurencei globalizētā vidē

| 53. | atzīst, ka Eiropas standartizācija ir nozīmīgs līdzeklis inovāciju, pētniecības un izstrādes veicināšanai un ka tā sekmē ES konkurētspēju un iekšējā tirgus izveides pabeigšanu; uzsver nozīmīgās ekonomiskās priekšrocības, kas uzņēmumiem ļauj straujāk nodot zināšanas, samazināt izmaksas un riskus, paātrināt nokļūšanu tirgū un palielināt inovācijas vērtību; |
| --- | --- |

53.

atzīst, ka Eiropas standartizācija ir nozīmīgs līdzeklis inovāciju, pētniecības un izstrādes veicināšanai un ka tā sekmē ES konkurētspēju un iekšējā tirgus izveides pabeigšanu; uzsver nozīmīgās ekonomiskās priekšrocības, kas uzņēmumiem ļauj straujāk nodot zināšanas, samazināt izmaksas un riskus, paātrināt nokļūšanu tirgū un palielināt inovācijas vērtību;

| 54. | atzīst — lai gan standartizācija var ievērojami veicināt jauno tehnoloģiju izmantošanu, ir liela plaisa starp pētniecības un attīstības rezultātu pārnesi uz standartu izstrādi; uzsver nepieciešamību uzlabot savstarpējo informētību un standartu izstrādātāju, inovatoru, akadēmiķu un pētnieku sadarbību; uzsver, ka jauno zināšanu, īpaši to, kas iegūtas no valsts finansētām pētniecības un inovāciju programmām, iekļaušana standartos sekmēs inovāciju un palielinās konkurētspēju; |
| --- | --- |

54.

atzīst — lai gan standartizācija var ievērojami veicināt jauno tehnoloģiju izmantošanu, ir liela plaisa starp pētniecības un attīstības rezultātu pārnesi uz standartu izstrādi; uzsver nepieciešamību uzlabot savstarpējo informētību un standartu izstrādātāju, inovatoru, akadēmiķu un pētnieku sadarbību; uzsver, ka jauno zināšanu, īpaši to, kas iegūtas no valsts finansētām pētniecības un inovāciju programmām, iekļaušana standartos sekmēs inovāciju un palielinās konkurētspēju;

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar VSO sekmēt standartizācijas iekļaušanu akadēmiskajā mācību programmā, izglītībā (piemēram, ekonomikas un tehniskajās skolās), mūžizglītības programmās un informācijas kampaņās, lai pašreizējiem un turpmākajiem uzņēmējiem un politikas veidotājiem palielinātu izpratni par standartu svarīgumu un priekšrocībām; aicina VSO palielināt sadarbību ar tirdzniecības asociācijām un sniegt uzticamu informāciju MVU par standartu izmantošanas ekonomiskajām priekšrocībām; aicina arī Komisiju nodrošināt, ka standartizācijas jautājuma izskatīšana tiek iekļauta Erasmus programmā jaunajiem uzņēmējiem; mudina veikt pasākumus, lai novērtētu standartizācijas priekšrocības ekonomiskajā un sociālajā ziņā, noteiktu standartu apjomu un popularizētu tos; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar VSO sekmēt standartizācijas iekļaušanu akadēmiskajā mācību programmā, izglītībā (piemēram, ekonomikas un tehniskajās skolās), mūžizglītības programmās un informācijas kampaņās, lai pašreizējiem un turpmākajiem uzņēmējiem un politikas veidotājiem palielinātu izpratni par standartu svarīgumu un priekšrocībām; aicina VSO palielināt sadarbību ar tirdzniecības asociācijām un sniegt uzticamu informāciju MVU par standartu izmantošanas ekonomiskajām priekšrocībām; aicina arī Komisiju nodrošināt, ka standartizācijas jautājuma izskatīšana tiek iekļauta Erasmus programmā jaunajiem uzņēmējiem; mudina veikt pasākumus, lai novērtētu standartizācijas priekšrocības ekonomiskajā un sociālajā ziņā, noteiktu standartu apjomu un popularizētu tos;

| 56. | uzskata, ka ar Eiropas inovāciju, konkurētspējas un pētniecības pamatprogrammām, kurās nodaļa veltīta standartizācijai, var sniegt nozīmīgu ieguldījumu standartu izstrāde procesā; uzskata, ka tā tiktu palielināta izpratne par standartu piedāvātajām priekšrocībām un palīdzēts veicināt sistemātisku pieeju turpmākajai horizontālajai saiknei starp pētniecību, inovāciju un standartizāciju; aicina Komisiju iekļaut “atbilstību standartiem” ES finansēti pētniecības un attīstības projektu novērtēšanas kritērijos, lai veicinātu ar standartizāciju saistītu projektu īstenošanu, un ar inovatīviem līdzekļiem palielināt informētību par šādiem projektiem; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka ar Eiropas inovāciju, konkurētspējas un pētniecības pamatprogrammām, kurās nodaļa veltīta standartizācijai, var sniegt nozīmīgu ieguldījumu standartu izstrāde procesā; uzskata, ka tā tiktu palielināta izpratne par standartu piedāvātajām priekšrocībām un palīdzēts veicināt sistemātisku pieeju turpmākajai horizontālajai saiknei starp pētniecību, inovāciju un standartizāciju; aicina Komisiju iekļaut “atbilstību standartiem” ES finansēti pētniecības un attīstības projektu novērtēšanas kritērijos, lai veicinātu ar standartizāciju saistītu projektu īstenošanu, un ar inovatīviem līdzekļiem palielināt informētību par šādiem projektiem;

| 57. | aicina Komisiju izstrādāt tehnoloģijas uzraudzības pasākumus, lai apzinātu turpmākos pētniecības un attīstības rezultātus, kādus varētu nodrošināt ar standartizācija, un veicināt tās informācijas plūsmu un pārredzamību, kas vajadzīga, lai iekļūtu tirgū un funkcionētu pētniecība un izstrāde, un šajā sakarībā aicina veicināt internetā viegli pieejamu un lietotājiem draudzīgu novērtēšanas mehānismu; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju izstrādāt tehnoloģijas uzraudzības pasākumus, lai apzinātu turpmākos pētniecības un attīstības rezultātus, kādus varētu nodrošināt ar standartizācija, un veicināt tās informācijas plūsmu un pārredzamību, kas vajadzīga, lai iekļūtu tirgū un funkcionētu pētniecība un izstrāde, un šajā sakarībā aicina veicināt internetā viegli pieejamu un lietotājiem draudzīgu novērtēšanas mehānismu;

| 58. | aicina dalībvalstis izmantot Eiropas standartus publiskā iepirkuma procedūrās, lai uzlabotu valsts pakalpojumu kvalitāti un veicinātu inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu; tomēr uzsver, ka standartu izmantošanas rezultātā nevajadzētu rasties papildu barjerām, īpaši tas attiecas uz mazajiem uzņēmumiem, kas cenšas piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās; |
| --- | --- |

58.

aicina dalībvalstis izmantot Eiropas standartus publiskā iepirkuma procedūrās, lai uzlabotu valsts pakalpojumu kvalitāti un veicinātu inovatīvu tehnoloģiju izmantošanu; tomēr uzsver, ka standartu izmantošanas rezultātā nevajadzētu rasties papildu barjerām, īpaši tas attiecas uz mazajiem uzņēmumiem, kas cenšas piedalīties publiskā iepirkuma procedūrās;

| 59. | atkārtoti apstiprina, ka klimata pārmaiņu un citu nākotnes enerģijas un vides problēmu risināšanai pasaules mērogā ir jāizstrādā un jāveicina videi nekaitīgas tehnoloģijas un produkti; tādēļ uzskata, ka ir neatliekama nepieciešamība integrēt vides aspektus visu attiecīgo produktu ražošanā un pakalpojumu sniegšanā un ka Eiropas standartizācijas sistēmai ir jāizveido uzlabota sistēma, lai nodrošinātu šādu aspektu pienācīgu īstenošanu pēc tam, kad tiks izstrādāti attiecīgi standarti; uzsver, ka valstu un Eiropas līmenī ir jāveicina vides organizāciju un par vides aizsardzību atbildīgo valsts iestāžu aktīva iesaistīšana standartizācijas komiteju darbā; uzsver, ka jaunajās pamatnostādnēs par standartizācijas modeļiem ir jāietver arī Eiropas inovācijas centieni izstrādāt globālas klimata pārmaiņu apkarošanas stratēģijas un risināt enerģētikas, sabiedrības un vides izvirzītos uzdevumus; |
| --- | --- |

59.

atkārtoti apstiprina, ka klimata pārmaiņu un citu nākotnes enerģijas un vides problēmu risināšanai pasaules mērogā ir jāizstrādā un jāveicina videi nekaitīgas tehnoloģijas un produkti; tādēļ uzskata, ka ir neatliekama nepieciešamība integrēt vides aspektus visu attiecīgo produktu ražošanā un pakalpojumu sniegšanā un ka Eiropas standartizācijas sistēmai ir jāizveido uzlabota sistēma, lai nodrošinātu šādu aspektu pienācīgu īstenošanu pēc tam, kad tiks izstrādāti attiecīgi standarti; uzsver, ka valstu un Eiropas līmenī ir jāveicina vides organizāciju un par vides aizsardzību atbildīgo valsts iestāžu aktīva iesaistīšana standartizācijas komiteju darbā; uzsver, ka jaunajās pamatnostādnēs par standartizācijas modeļiem ir jāietver arī Eiropas inovācijas centieni izstrādāt globālas klimata pārmaiņu apkarošanas stratēģijas un risināt enerģētikas, sabiedrības un vides izvirzītos uzdevumus;

| 60. | uzsver to, ka cilvēku veselības un dzīves apstākļu uzlabošana ir saistīta ar tādu produktu izstrādi, kuri var veicināt veselīgas sabiedrības attīstību un uzlabot cilvēku, īpaši bērnu un neaizsargāto sabiedrības grupu piekļuvi tiem; tādēļ uzskata, ka ir neatliekama nepieciešamība integrēt veselības aspektus visu attiecīgo produktu ražošanā un pakalpojumu sniegšanā un ka Eiropas standartizācijas sistēmai ir jāizveido uzlabota sistēma, lai nodrošinātu šādu aspektu pienācīgu īstenošanu pēc tam, kad tiks izstrādāti attiecīgi standarti; šā iemesla dēļ aicina, piemēram, izveidot Eiropas standartus ortopēdiski pareiziem bērnu apaviem; uzsver, ka standartizācijas komiteju darbā ir aktīvi jāiesaistās veselības jomas speciālistiem un valstu iestādēm, kas atbildīgas par sabiedrības veselības jautājumiem; |
| --- | --- |

60.

uzsver to, ka cilvēku veselības un dzīves apstākļu uzlabošana ir saistīta ar tādu produktu izstrādi, kuri var veicināt veselīgas sabiedrības attīstību un uzlabot cilvēku, īpaši bērnu un neaizsargāto sabiedrības grupu piekļuvi tiem; tādēļ uzskata, ka ir neatliekama nepieciešamība integrēt veselības aspektus visu attiecīgo produktu ražošanā un pakalpojumu sniegšanā un ka Eiropas standartizācijas sistēmai ir jāizveido uzlabota sistēma, lai nodrošinātu šādu aspektu pienācīgu īstenošanu pēc tam, kad tiks izstrādāti attiecīgi standarti; šā iemesla dēļ aicina, piemēram, izveidot Eiropas standartus ortopēdiski pareiziem bērnu apaviem; uzsver, ka standartizācijas komiteju darbā ir aktīvi jāiesaistās veselības jomas speciālistiem un valstu iestādēm, kas atbildīgas par sabiedrības veselības jautājumiem;

| 61. | uzsver, ka standartizācijai ir potenciāli lielas iespējas nojaukt šķēršļus, kas traucē cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem īstenot savas spējas un līdzvērtīgi iesaistīties visās dzīves jomās; tādēļ aicina izstrādāt tādus standartus, kuros ņemtas vērā dažādu iedzīvotāju grupu vajadzības un ar kuriem uzņēmējiem tiek pavērtas jaunas iespējas piedāvāt inovatīvus risinājumus, tā veicinot ikviena pieejamu produktu, pakalpojumu un infrastruktūras izveidi; uzsver to, cik liela nozīme “projektēts visiem lietotājiem” koncepcijai, kas ir radošs un ētisks uzdevums standartu izstrādātājiem, projektētājiem, uzņēmējiem, valsts iestādēm un politikas veidotājiem, jo tās mērķis ir panākt, ka visiem cilvēkiem ir vienlīdzīgas iespējas piekļūt cita starpā ēkām, transporta pakalpojumiem, izglītībai, nodarbinātībai, mājokļiem, medicīnas pakalpojumiem, informācijai un komunikācijai, kultūrai, atpūtas iespējām, kā arī plaša patēriņa produktiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka standartizācijai ir potenciāli lielas iespējas nojaukt šķēršļus, kas traucē cilvēkiem ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēkiem īstenot savas spējas un līdzvērtīgi iesaistīties visās dzīves jomās; tādēļ aicina izstrādāt tādus standartus, kuros ņemtas vērā dažādu iedzīvotāju grupu vajadzības un ar kuriem uzņēmējiem tiek pavērtas jaunas iespējas piedāvāt inovatīvus risinājumus, tā veicinot ikviena pieejamu produktu, pakalpojumu un infrastruktūras izveidi; uzsver to, cik liela nozīme “projektēts visiem lietotājiem” koncepcijai, kas ir radošs un ētisks uzdevums standartu izstrādātājiem, projektētājiem, uzņēmējiem, valsts iestādēm un politikas veidotājiem, jo tās mērķis ir panākt, ka visiem cilvēkiem ir vienlīdzīgas iespējas piekļūt cita starpā ēkām, transporta pakalpojumiem, izglītībai, nodarbinātībai, mājokļiem, medicīnas pakalpojumiem, informācijai un komunikācijai, kultūrai, atpūtas iespējām, kā arī plaša patēriņa produktiem un pakalpojumiem;

| 62. | tādēļ aicina Komisiju un Eiropas standartizācijas iestādes izveidot un atbalstīt sistemātisku pieeju savām standartizācijas darbībām, lai nodrošinātu, ka standartos ir iekļautas prasības par vienlīdzīgas piekļuves iespējām atbilstīgi “projektēts visiem lietotājiem” principiem, tostarp ir paredzēti piemēroti pārbaudes mehānismu, lai pārliecinātos, ka attiecīgajos standartos pienācīgi ņemtas vērā cilvēku ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku vajadzības; šā iemesla dēļ aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas un valstu standartizācijas organizācijas izveidot un atbalstīt mācību kursus cilvēkiem ar invaliditāti, lai palielinātu viņu efektīvu dalību standartu izstrādes procesā, kā arī mācības standartu veidotājiem, lai iepazīstinātu viņus ar invaliditātes un piekļuves iespēju problemātiku; |
| --- | --- |

62.

tādēļ aicina Komisiju un Eiropas standartizācijas iestādes izveidot un atbalstīt sistemātisku pieeju savām standartizācijas darbībām, lai nodrošinātu, ka standartos ir iekļautas prasības par vienlīdzīgas piekļuves iespējām atbilstīgi “projektēts visiem lietotājiem” principiem, tostarp ir paredzēti piemēroti pārbaudes mehānismu, lai pārliecinātos, ka attiecīgajos standartos pienācīgi ņemtas vērā cilvēku ar invaliditāti un vecāka gadagājuma cilvēku vajadzības; šā iemesla dēļ aicina Komisiju, dalībvalstis un Eiropas un valstu standartizācijas organizācijas izveidot un atbalstīt mācību kursus cilvēkiem ar invaliditāti, lai palielinātu viņu efektīvu dalību standartu izstrādes procesā, kā arī mācības standartu veidotājiem, lai iepazīstinātu viņus ar invaliditātes un piekļuves iespēju problemātiku;

| 63. | mudina visas dalībvalstis nekavējoties ratificēt ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām un efektīvi piemērot tās noteikumus attiecībā uz universālā dizaina principu ievērošanu standartu izstrādes procesā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pastāvošos publiskā iepirkuma noteikumus, iekļaujot publiskā iepirkuma līgumos noteikumus par pieejamību, lai tādā veidā veicinātu pieejamību un stimulētu ražotājus izveidot un piedāvāt pieejamus produktus un pakalpojumus; aicina sekmēt to, ka ar ES finansētiem pētniecības un attīstības projektiem tiek veidoti inovatīvi palīgtehnoloģijas izstrādājumi, kā arī iekļaut pieejamības noteikumus struktūrfondu piešķiršanas kritērijos gan valstu, gan reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

63.

mudina visas dalībvalstis nekavējoties ratificēt ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām un efektīvi piemērot tās noteikumus attiecībā uz universālā dizaina principu ievērošanu standartu izstrādes procesā; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pastāvošos publiskā iepirkuma noteikumus, iekļaujot publiskā iepirkuma līgumos noteikumus par pieejamību, lai tādā veidā veicinātu pieejamību un stimulētu ražotājus izveidot un piedāvāt pieejamus produktus un pakalpojumus; aicina sekmēt to, ka ar ES finansētiem pētniecības un attīstības projektiem tiek veidoti inovatīvi palīgtehnoloģijas izstrādājumi, kā arī iekļaut pieejamības noteikumus struktūrfondu piešķiršanas kritērijos gan valstu, gan reģionālā līmenī;

| 64. | uzsver — lai arī turpmāk uzlabotu patērētāju aizsardzību, Vispārējo produktu drošuma direktīvas īstenošanas standartu piemērošanai ir jākļūst par prioritāti; |
| --- | --- |

64.

uzsver — lai arī turpmāk uzlabotu patērētāju aizsardzību, Vispārējo produktu drošuma direktīvas īstenošanas standartu piemērošanai ir jākļūst par prioritāti;

| 65. | vērš uzmanību uz Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju par elektriskajiem transportlīdzekļiem, kurā uzvērts, ka standartizācijas process ir jāpadara efektīvāks dažādās jomās, lai paātrinātu elektrisko transportlīdzekļu ienākšanu tirgū, kas sekmētu konkurētspēju un nāktu par labu videi; |
| --- | --- |

65.

vērš uzmanību uz Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju par elektriskajiem transportlīdzekļiem, kurā uzvērts, ka standartizācijas process ir jāpadara efektīvāks dažādās jomās, lai paātrinātu elektrisko transportlīdzekļu ienākšanu tirgū, kas sekmētu konkurētspēju un nāktu par labu videi;

| 66. | norāda, ka gan intelektuālā īpašuma tiesības, gan standartizācija sekmē inovāciju un veicina tehnoloģiju izplatīšanu; uzsver, ka būtu jāpanāk atbilstošs līdzsvars starp standartu lietotāju un intelektuālā īpašuma tiesību subjektu interesēm; aicina Eiropas un valstu standartizācijas iestādes būt īpaši piesardzīgām, dodot plašas piekļuves atļauju visiem lietotājiem attiecībā uz tiem standartiem, kuru izstrāde pamatota uz patentētām tehnoloģijām; uzsver, ka licences attiecībā uz jebkurām būtiskām standartos iekļautajām intelektuālā īpašuma tiesībām ir jāiegūst ar godīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

66.

norāda, ka gan intelektuālā īpašuma tiesības, gan standartizācija sekmē inovāciju un veicina tehnoloģiju izplatīšanu; uzsver, ka būtu jāpanāk atbilstošs līdzsvars starp standartu lietotāju un intelektuālā īpašuma tiesību subjektu interesēm; aicina Eiropas un valstu standartizācijas iestādes būt īpaši piesardzīgām, dodot plašas piekļuves atļauju visiem lietotājiem attiecībā uz tiem standartiem, kuru izstrāde pamatota uz patentētām tehnoloģijām; uzsver, ka licences attiecībā uz jebkurām būtiskām standartos iekļautajām intelektuālā īpašuma tiesībām ir jāiegūst ar godīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem;

| 67. | atzīst, ka forumi un konsorciji ievērojami veicina standartizācijas sistēmas darbību, nodrošinot starptautiski atzītas specifikācijas, kas bieži vien ir atvērtākas inovatīvām tehnoloģijām; norāda, ka visredzamāk tas izpaužas IKT nozarē, kurā virkne forumu un konsorciju ir pārtapuši starptautiskās organizācijas, kas izstrādā plaši izmantotas specifikācijas, izmantojot atklātu, pārredzamu un uz konsensu balstītu izstrādes procesu; uzskata, ka Eiropas standartizācijas organizācijām, forumiem un konsorcijiem ir jāatrod veids, kā sadarboties, plānojot savu darbību, un kā izraudzītie standartu nodošanai piemērotāko līmeni (Eiropas vai starptautisko), lai nodrošinātu konsekvenci un izvairītos no fragmentācijas vai darbības dubultošanās; |
| --- | --- |

67.

atzīst, ka forumi un konsorciji ievērojami veicina standartizācijas sistēmas darbību, nodrošinot starptautiski atzītas specifikācijas, kas bieži vien ir atvērtākas inovatīvām tehnoloģijām; norāda, ka visredzamāk tas izpaužas IKT nozarē, kurā virkne forumu un konsorciju ir pārtapuši starptautiskās organizācijas, kas izstrādā plaši izmantotas specifikācijas, izmantojot atklātu, pārredzamu un uz konsensu balstītu izstrādes procesu; uzskata, ka Eiropas standartizācijas organizācijām, forumiem un konsorcijiem ir jāatrod veids, kā sadarboties, plānojot savu darbību, un kā izraudzītie standartu nodošanai piemērotāko līmeni (Eiropas vai starptautisko), lai nodrošinātu konsekvenci un izvairītos no fragmentācijas vai darbības dubultošanās;

| 68. | aicina arī Eiropas standartizācijas organizācijas izveidot un īstenot uzlabotu mehānismu forumu un konsorciju specifikāciju pieņemšanai Eiropas standartu statusā, ar kura starpniecību ir jāpanāk visu ieinteresēto pušu vienprātība, izmantojot saskaņā ar dalībvalstu delegāciju principu izstrādātas procedūras apspriedēm ar visām attiecīgajām pusēm; uzsver, ka tam nevajadzētu mazināt iespējas nepastarpināti iesniegt forumu un konsorciju specifikācijas starptautiskām standartizācijas organizācijām, lai tās iegūtu starptautisku statusu, ar nosacījumu, ka tās atbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas nolīgumā par tirdzniecības barjerām iekļautajiem principiem (pārredzamība, atklātība, objektivitāte, konsenss, efektivitāte, piemērotība un saskaņotība); |
| --- | --- |

68.

aicina arī Eiropas standartizācijas organizācijas izveidot un īstenot uzlabotu mehānismu forumu un konsorciju specifikāciju pieņemšanai Eiropas standartu statusā, ar kura starpniecību ir jāpanāk visu ieinteresēto pušu vienprātība, izmantojot saskaņā ar dalībvalstu delegāciju principu izstrādātas procedūras apspriedēm ar visām attiecīgajām pusēm; uzsver, ka tam nevajadzētu mazināt iespējas nepastarpināti iesniegt forumu un konsorciju specifikācijas starptautiskām standartizācijas organizācijām, lai tās iegūtu starptautisku statusu, ar nosacījumu, ka tās atbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas nolīgumā par tirdzniecības barjerām iekļautajiem principiem (pārredzamība, atklātība, objektivitāte, konsenss, efektivitāte, piemērotība un saskaņotība);

| 69. | uzskata, ka savietojamība ir svarīgs faktors inovācijai un konkurētspējai, jo īpaši IKT nozarē, kurā forumiem un konsorcijiem ir nozīme; norāda, ka savietojamība ir atkarīga ne tikai no standartu vai specifikāciju izstrādes, bet arī no tā, kā tos izmanto; atzīst — lai panāktu savietojamību, svarīga nozīme ir forumiem un konsorcijiem, kuri atbilst lietotāju vajadzībām; aicina Komisiju sekmēt koordināciju starp IKT forumiem un konsorcijiem un oficiālām standartu izstrādes iestādēm, kā rezultātā varētu palielināties savietojamība un samazināties iespēja, ka varētu notikt divkāršs darbs un tikt ieviesti pretrunīgi standarti IKT nozarē; |
| --- | --- |

69.

uzskata, ka savietojamība ir svarīgs faktors inovācijai un konkurētspējai, jo īpaši IKT nozarē, kurā forumiem un konsorcijiem ir nozīme; norāda, ka savietojamība ir atkarīga ne tikai no standartu vai specifikāciju izstrādes, bet arī no tā, kā tos izmanto; atzīst — lai panāktu savietojamību, svarīga nozīme ir forumiem un konsorcijiem, kuri atbilst lietotāju vajadzībām; aicina Komisiju sekmēt koordināciju starp IKT forumiem un konsorcijiem un oficiālām standartu izstrādes iestādēm, kā rezultātā varētu palielināties savietojamība un samazināties iespēja, ka varētu notikt divkāršs darbs un tikt ieviesti pretrunīgi standarti IKT nozarē;

| 70. | uzsver, ka IKT standartizācijas politika obligāti jāpielāgo tirgum un politikas attīstībai, jo tādēļ tiks sasniegti tādi nozīmīgi Eiropas politikas mērķi, kuru īstenošanai vajadzīga savietojamība, kā e-veselība, pieejamība, drošība, e-uzņēmējdarbība, e-pārvalde un transports, kā sniegs ieguldījumu starptautisko standartu izstrādē personas datu aizsardzības atbalstam; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka IKT standartizācijas politika obligāti jāpielāgo tirgum un politikas attīstībai, jo tādēļ tiks sasniegti tādi nozīmīgi Eiropas politikas mērķi, kuru īstenošanai vajadzīga savietojamība, kā e-veselība, pieejamība, drošība, e-uzņēmējdarbība, e-pārvalde un transports, kā sniegs ieguldījumu starptautisko standartu izstrādē personas datu aizsardzības atbalstam;

| 71. | aicina Komisiju nolūkā atbalstīt ES politiku īstenot modernizētu un paplašinātu ES standartizācijas politiku informācijas tehnoloģijas jomā, kam cita starpā jānodrošina savietojamība, juridiskā noteiktība un atbilstīgu drošības pasākumu piemērošana, vienlaikus mazinot papildu slogu uzņēmumiem, riskus lietotājiem un šķēršļus informācijas tehnoloģijas brīvai apritei; |
| --- | --- |

71.

aicina Komisiju nolūkā atbalstīt ES politiku īstenot modernizētu un paplašinātu ES standartizācijas politiku informācijas tehnoloģijas jomā, kam cita starpā jānodrošina savietojamība, juridiskā noteiktība un atbilstīgu drošības pasākumu piemērošana, vienlaikus mazinot papildu slogu uzņēmumiem, riskus lietotājiem un šķēršļus informācijas tehnoloģijas brīvai apritei;

| 72. | aicina Komisiju efektīvi izmantot pastāvošos juridiskos pamatus, lai būtu iespējam informācijas tehnoloģiju standartu izstrāde, un apzināt tās informāciju tehnoloģiju nozares un jomas vai lietojumprogrammatūras, kurās varētu efektīvi pielietot ES standartizāciju, lai atbalstītu ES politiku, un attiecīgi aicina iesniegt atbilstīgus priekšlikumus; aicina Komisiju vajadzības gadījumā apsvērt iespēju izmantot “jauno pieeju” un “jauno tiesisko regulējumu” kā paraugu modernizētai IKT standartizācijas politikai ES politikas atbalstam; |
| --- | --- |

72.

aicina Komisiju efektīvi izmantot pastāvošos juridiskos pamatus, lai būtu iespējam informācijas tehnoloģiju standartu izstrāde, un apzināt tās informāciju tehnoloģiju nozares un jomas vai lietojumprogrammatūras, kurās varētu efektīvi pielietot ES standartizāciju, lai atbalstītu ES politiku, un attiecīgi aicina iesniegt atbilstīgus priekšlikumus; aicina Komisiju vajadzības gadījumā apsvērt iespēju izmantot “jauno pieeju” un “jauno tiesisko regulējumu” kā paraugu modernizētai IKT standartizācijas politikai ES politikas atbalstam;

| 73. | uzsver, ka starptautiskie standarti dēļ tā, ka vienu identisku standartu izmanto daudzās valstīs, ļauj globālajā tirgū īstenot uz darbības rezultātiem orientētu pieeju, vairojot patērētāju izpratni un uzticību tirgum; |
| --- | --- |

73.

uzsver, ka starptautiskie standarti dēļ tā, ka vienu identisku standartu izmanto daudzās valstīs, ļauj globālajā tirgū īstenot uz darbības rezultātiem orientētu pieeju, vairojot patērētāju izpratni un uzticību tirgum;

| 74. | uzsver, ka reglamentējošs dialogs ir svarīgs iekšējā tirgus ārējās dimensijas aspekts, un tādēļ ir nepieciešams nosargāt un palielināt Eiropas standartizācijas sistēmas vietu starptautiskajā standartizācijas vidē, lai veicinātu starptautiski atzītu standartu izstrādi, atvieglotu tirdzniecību un palielinātu Eiropas konkurētspēju, paturot prātā jaunattīstības valstu likumīgās intereses un rīkojoties tā, lai izvairītos no nevajadzīgas starptautiskā līmenī jau paveikta darba atkārtošanas; |
| --- | --- |

74.

uzsver, ka reglamentējošs dialogs ir svarīgs iekšējā tirgus ārējās dimensijas aspekts, un tādēļ ir nepieciešams nosargāt un palielināt Eiropas standartizācijas sistēmas vietu starptautiskajā standartizācijas vidē, lai veicinātu starptautiski atzītu standartu izstrādi, atvieglotu tirdzniecību un palielinātu Eiropas konkurētspēju, paturot prātā jaunattīstības valstu likumīgās intereses un rīkojoties tā, lai izvairītos no nevajadzīgas starptautiskā līmenī jau paveikta darba atkārtošanas;

| 75. | pauž atbalstu divu Eiropas standartizācijas ekspertu norīkošanai uz Ķīnu un Indiju, lai atbalstītu Eiropas standartizācijas organizācijas, popularizētu Eiropas standartus un gūtu informāciju par šo valstu standartizācijas sistēmām; aicina Komisiju izpētīt nepieciešamību nosūtīt standartizācijas speciālistus uz citiem pasaules reģioniem, lai popularizētu Eiropas standartizācijas sistēmu; |
| --- | --- |

75.

pauž atbalstu divu Eiropas standartizācijas ekspertu norīkošanai uz Ķīnu un Indiju, lai atbalstītu Eiropas standartizācijas organizācijas, popularizētu Eiropas standartus un gūtu informāciju par šo valstu standartizācijas sistēmām; aicina Komisiju izpētīt nepieciešamību nosūtīt standartizācijas speciālistus uz citiem pasaules reģioniem, lai popularizētu Eiropas standartizācijas sistēmu;

| 76. | aicina Komisiju standartizācijas darbības saskaņot ar mūsu starptautiskajiem partneriem, piemēram, risinot transatlantisko dialogu; šajā ziņā mudina Komisiju apsvērt un veikt vajadzīgos pasākumus, lai nostiprinātu Eiropas standartizācijas ietekmi pasaulē nolūkā veicināt Eiropas ražojumu un pakalpojumu konkurētspēju starptautiskajā tirdzniecībā; |
| --- | --- |

76.

aicina Komisiju standartizācijas darbības saskaņot ar mūsu starptautiskajiem partneriem, piemēram, risinot transatlantisko dialogu; šajā ziņā mudina Komisiju apsvērt un veikt vajadzīgos pasākumus, lai nostiprinātu Eiropas standartizācijas ietekmi pasaulē nolūkā veicināt Eiropas ražojumu un pakalpojumu konkurētspēju starptautiskajā tirdzniecībā;

| 77. | aicina Eiropas ieinteresētās puses un valstu standartizācijas organizācijas atjaunināt apņemšanos iesaistīties starptautiskajā standartizācijas procesā, lai nostiprinātu Eiropas vadošo lomu un iegūtu līdera priekšrocības starptautiskajos tirgos; uzsver nepieciešamību panākt labāku koordināciju starp Eiropas ieinteresētajām pusēm un valstu standartizācijas organizācijām starptautiskajā standartizācijas procesā gan tehniskajā, gan politiskajā līmenī; |
| --- | --- |

77.

aicina Eiropas ieinteresētās puses un valstu standartizācijas organizācijas atjaunināt apņemšanos iesaistīties starptautiskajā standartizācijas procesā, lai nostiprinātu Eiropas vadošo lomu un iegūtu līdera priekšrocības starptautiskajos tirgos; uzsver nepieciešamību panākt labāku koordināciju starp Eiropas ieinteresētajām pusēm un valstu standartizācijas organizācijām starptautiskajā standartizācijas procesā gan tehniskajā, gan politiskajā līmenī;

*

* *

| 78. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

78.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 150, 28.5.1999., 624. lpp.

(2)  OV L 315 15.11.2006., 9.-353. lpp.

(3)  OV L 204, 21.7.1998., 37.-48. lpp.

(4)  OV L 36, 7.2.1987., 31. – 37. lpp.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/68 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/68

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisMoldovas Republikā īstenotās reformas un attīstības tendences

P7_TA(2010)0385

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par Moldovas Republikā īstenotajām reformām un jaunākajiem notikumiem

2012/C 70 E/06

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Moldovas Republikas 1994. gada 28. novembrī parakstīto Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Moldovas Republikas 1994. gada 28. novembrī parakstīto Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā ES un Moldovas Sadarbības padomes 2009. gada 21. decembra kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Moldovas Sadarbības padomes 2009. gada 21. decembra kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā notiekošās sarunas par Moldovas Republikas un Eiropas Savienības asociācijas nolīguma noslēgšanu, kā arī sarunas par vīzu režīma atcelšanu starp Savienību un Moldovas Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās sarunas par Moldovas Republikas un Eiropas Savienības asociācijas nolīguma noslēgšanu, kā arī sarunas par vīzu režīma atcelšanu starp Savienību un Moldovas Republiku,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija progresa ziņojumu par Moldovu (COM(2010)0207), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. maija progresa ziņojumu par Moldovu (COM(2010)0207),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2010. gada 17. maija paziņojumu par Moldovu/Piedņestru, 2010. gada 27. septembra paziņojumu par ierobežojošiem pasākumiem pret Piedņestras reģiona vadību un 2010. gada 14. oktobra paziņojumu par to, ka Moldovas Republika ratificējusi Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2010. gada 17. maija paziņojumu par Moldovu/Piedņestru, 2010. gada 27. septembra paziņojumu par ierobežojošiem pasākumiem pret Piedņestras reģiona vadību un 2010. gada 14. oktobra paziņojumu par to, ka Moldovas Republika ratificējusi Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus,

| — | ņemot vērā 2009. gada 29. jūlija parlamenta vēlēšanu rezultātus, rezultātus 2010. gada 5. septembra referendumam par Konstitūcijas reformu un lēmumu 2010. gada 28. novembrī rīkot pirmstermiņa parlamenta vēlēšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 29. jūlija parlamenta vēlēšanu rezultātus, rezultātus 2010. gada 5. septembra referendumam par Konstitūcijas reformu un lēmumu 2010. gada 28. novembrī rīkot pirmstermiņa parlamenta vēlēšanas,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovas Republiku un Piedņestras reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Moldovas Republiku un Piedņestras reģionu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas kaimiņattiecību politikā un 2009. gada maijā uzsāktajā Austrumu partnerībā ir atzīta Moldovas Republikas tiekšanās pievienoties Eiropas Savienībai un Moldovas nozīme, kāda tai ir kā valstij, ko ar Eiropas Savienības dalībvalstīm vieno senas vēsturiskas, kultūras un ekonomikas saiknes; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas kaimiņattiecību politikā un 2009. gada maijā uzsāktajā Austrumu partnerībā ir atzīta Moldovas Republikas tiekšanās pievienoties Eiropas Savienībai un Moldovas nozīme, kāda tai ir kā valstij, ko ar Eiropas Savienības dalībvalstīm vieno senas vēsturiskas, kultūras un ekonomikas saiknes;

| B. | tā kā pašlaik starp ES un Moldovas Republiku notiekošajām sarunām par asociācijas nolīguma noslēgšanu vajadzētu ievērojami paātrināt ES un Moldovas Republikas vienotas institucionālās sistēmas izveidi, padziļināt attiecības visās jomās un veicināt politisko tuvināšanos un ekonomisko integrāciju, kas paredz savstarpējas tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašlaik starp ES un Moldovas Republiku notiekošajām sarunām par asociācijas nolīguma noslēgšanu vajadzētu ievērojami paātrināt ES un Moldovas Republikas vienotas institucionālās sistēmas izveidi, padziļināt attiecības visās jomās un veicināt politisko tuvināšanos un ekonomisko integrāciju, kas paredz savstarpējas tiesības un pienākumus;

| C. | tā kā ES un Moldovas attiecības pēdējā gada laikā ir ievērojami attīstījušās, un šo faktu Eiropas Komisija pienācīgi atspoguļoja 2010. gada 12. maija progresa ziņojumā, konstatējot, ka attīstība notikusi lielākajā daļā Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā iekļauto jomu; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Moldovas attiecības pēdējā gada laikā ir ievērojami attīstījušās, un šo faktu Eiropas Komisija pienācīgi atspoguļoja 2010. gada 12. maija progresa ziņojumā, konstatējot, ka attīstība notikusi lielākajā daļā Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā iekļauto jomu;

| D. | tā kā Ārējās darbības dienesta izveide un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / augstās pārstāves iecelšana pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā dod Eiropas Savienībai jaunu stimulu aktīvāk iesaistīties iesaldētu konfliktu risināšanā tuvākajos kaimiņu reģionos, tai skaitā Piedņestras reģionā, |
| --- | --- |

D.

tā kā Ārējās darbības dienesta izveide un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / augstās pārstāves iecelšana pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā dod Eiropas Savienībai jaunu stimulu aktīvāk iesaistīties iesaldētu konfliktu risināšanā tuvākajos kaimiņu reģionos, tai skaitā Piedņestras reģionā,

| 1. | atzinīgi vērtē Moldovas Republikas paveikto iepriekšējā gadā un pauž cerību, ka vēlēšanu process spēs konsolidēt demokrātiskās institūcijas un nodrošināt Moldovā tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; pauž cerību, ka Moldovas iestādes īstenos nepieciešamās reformas, pildīs savas saistības un neatlaidīgi turpinās Moldovas Republikas virzību uz Eiropas integrāciju; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Moldovas Republikas paveikto iepriekšējā gadā un pauž cerību, ka vēlēšanu process spēs konsolidēt demokrātiskās institūcijas un nodrošināt Moldovā tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; pauž cerību, ka Moldovas iestādes īstenos nepieciešamās reformas, pildīs savas saistības un neatlaidīgi turpinās Moldovas Republikas virzību uz Eiropas integrāciju;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka sākušās sarunas par 2010. gada 12. janvāra asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku, un ar gandarījumu konstatē, ka Komisija ziņo par labiem rezultātiem, ko Moldovas Republika guvusi šajā procesā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka sākušās sarunas par 2010. gada 12. janvāra asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku, un ar gandarījumu konstatē, ka Komisija ziņo par labiem rezultātiem, ko Moldovas Republika guvusi šajā procesā;

| 3. | aicina Padomi lūgt Komisiju tās nākamajā sanāksmē 2010. gada 25. oktobrī ātri izstrādāt darbības plānu vīzu režīma atcelšanai, tādējādi uzsākot darbības fāzi dialogā par vīzu režīmu, pamatojoties uz Moldovas Republikas panākumiem pēc ievadsarunām par minētā dialoga četriem blokiem; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi lūgt Komisiju tās nākamajā sanāksmē 2010. gada 25. oktobrī ātri izstrādāt darbības plānu vīzu režīma atcelšanai, tādējādi uzsākot darbības fāzi dialogā par vīzu režīmu, pamatojoties uz Moldovas Republikas panākumiem pēc ievadsarunām par minētā dialoga četriem blokiem;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Moldovas Republikai dotācijas veidā ir piešķirta finansiāla palīdzība EUR 90 miljonu maksimālā apmērā, lai atbalstītu Moldovas ekonomikas stabilizāciju un segtu maksājumu bilances un budžeta vajadzības, kā noteikts pašreizējā SVF programmā; uzsver to, ka Moldovas Republikai ir jāpieliek lielākas pūles strukturālo reformu efektīvā īstenošanā, īpaši attiecībā uz tiesiskumu, korupcijas apkarošanu un uzņēmējdarbības un investīciju klimatu; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Moldovas Republikai dotācijas veidā ir piešķirta finansiāla palīdzība EUR 90 miljonu maksimālā apmērā, lai atbalstītu Moldovas ekonomikas stabilizāciju un segtu maksājumu bilances un budžeta vajadzības, kā noteikts pašreizējā SVF programmā; uzsver to, ka Moldovas Republikai ir jāpieliek lielākas pūles strukturālo reformu efektīvā īstenošanā, īpaši attiecībā uz tiesiskumu, korupcijas apkarošanu un uzņēmējdarbības un investīciju klimatu;

| 5. | atzīst uzlabojumus uzņēmējdarbības vides un uzņēmējdarbību reglamentējošo noteikumu jomā, uzskatot tos par galveno faktoru, kas piesaista ieguldījumus, un pauž pārliecību, ka sarunas par brīvās tirdzniecības zonu ar ES, kas ir daļa no asociācijas nolīguma, risināsies ātri; |
| --- | --- |

5.

atzīst uzlabojumus uzņēmējdarbības vides un uzņēmējdarbību reglamentējošo noteikumu jomā, uzskatot tos par galveno faktoru, kas piesaista ieguldījumus, un pauž pārliecību, ka sarunas par brīvās tirdzniecības zonu ar ES, kas ir daļa no asociācijas nolīguma, risināsies ātri;

| 6. | atbalsta iniciatīvu “Moldovas draugi”, kurā ir iesaistījušies vairāku dalībvalstu ārlietu ministri un ES paplašināšanās un Eiropas kaimiņattiecību politikas komisārs Štefan Füle, kuras mērķis ir apliecināt Moldovas Republikai ES skaidru atbalstu un solidaritāti un kura skaidri norāda uz spēcīgo apņemšanos palīdzēt šai valstij risināt problēmas, ar kurām tā saskaras; uzskata, ka, īstenojot šo iniciatīvu, Moldovas Republikai tiks sniegta efektīva palīdzība iekšējo reformu īstenošanā un Moldova tiks tuvināta Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

6.

atbalsta iniciatīvu “Moldovas draugi”, kurā ir iesaistījušies vairāku dalībvalstu ārlietu ministri un ES paplašināšanās un Eiropas kaimiņattiecību politikas komisārs Štefan Füle, kuras mērķis ir apliecināt Moldovas Republikai ES skaidru atbalstu un solidaritāti un kura skaidri norāda uz spēcīgo apņemšanos palīdzēt šai valstij risināt problēmas, ar kurām tā saskaras; uzskata, ka, īstenojot šo iniciatīvu, Moldovas Republikai tiks sniegta efektīva palīdzība iekšējo reformu īstenošanā un Moldova tiks tuvināta Eiropas Savienībai;

| 7. | uzskata, ka ES var sniegt ieguldījumu Piedņestras problēmas atrisināšanā, sekmējot uzticības veidošanos, jo īpaši atbalstot tādu kopīgu projektu īstenošanu, kuru mērķis ir iedzīvotāju kopīgo vajadzību risināšana, sadarbojoties ar vietējām pašvaldībām un pilsonisko sabiedrību un sniedzot palīdzību, lai abpus Dņestrai mazinātu ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ES var sniegt ieguldījumu Piedņestras problēmas atrisināšanā, sekmējot uzticības veidošanos, jo īpaši atbalstot tādu kopīgu projektu īstenošanu, kuru mērķis ir iedzīvotāju kopīgo vajadzību risināšana, sadarbojoties ar vietējām pašvaldībām un pilsonisko sabiedrību un sniedzot palīdzību, lai abpus Dņestrai mazinātu ekonomikas krīzi;

| 8. | uzsver, ka Piedņestras problēmas atrisināšana ir izšķirošs faktors politiskās stabilitātes un ekonomiskās labklājības veicināšanā Moldovas Republikā un reģionā; atkārtoti pauž atbalstu Moldovas Republikas teritoriālajai integritātei un norāda, ka ES ir pamatīgāk jāiesaistās Piedņestras jautājuma atrisināšanā, jo tam, ka šis jautājums paliek neatrisināts, nevajadzētu kavēt Moldovas integrāciju ES; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka Piedņestras problēmas atrisināšana ir izšķirošs faktors politiskās stabilitātes un ekonomiskās labklājības veicināšanā Moldovas Republikā un reģionā; atkārtoti pauž atbalstu Moldovas Republikas teritoriālajai integritātei un norāda, ka ES ir pamatīgāk jāiesaistās Piedņestras jautājuma atrisināšanā, jo tam, ka šis jautājums paliek neatrisināts, nevajadzētu kavēt Moldovas integrāciju ES;

| 9. | atzinīgi vērtē neformālās 5 + 2 formāta sanāksmes, kas kopš 2009. gada jūnija ir notikušas saistībā ar Piedņestras jautājuma risināšanu, aicina puses pēc iespējas drīzāk tādā pašā formātā uzsākt formālas sarunas, atzinīgi vērtē Vācijas kancleres Angelas Merkeles un Krievijas prezidenta Dmitrija Medvedjeva aizsākto Mesebergas iniciatīvu Piedņepras konflikta risināšanā un uzskata, ka drošības jautājumu forums ārlietu ministru līmenī varētu sniegt ieguldījumu, lai kopā ar partneriem rastu šim konfliktam ilgtspējīgu risinājumu; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē neformālās 5 + 2 formāta sanāksmes, kas kopš 2009. gada jūnija ir notikušas saistībā ar Piedņestras jautājuma risināšanu, aicina puses pēc iespējas drīzāk tādā pašā formātā uzsākt formālas sarunas, atzinīgi vērtē Vācijas kancleres Angelas Merkeles un Krievijas prezidenta Dmitrija Medvedjeva aizsākto Mesebergas iniciatīvu Piedņepras konflikta risināšanā un uzskata, ka drošības jautājumu forums ārlietu ministru līmenī varētu sniegt ieguldījumu, lai kopā ar partneriem rastu šim konfliktam ilgtspējīgu risinājumu;

| 10. | uzsver nepieciešamību stiprināt iedzīvotāju uzticību valsts un tiesu iestādēm, jo īpaši pēc dažu tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu vardarbīgas iejaukšanās 2009. gada aprīļa notikumos, un sagaida, ka visas vardarbībā vainojamas personas tiks sauktas pie atbildības; |
| --- | --- |

10.

uzsver nepieciešamību stiprināt iedzīvotāju uzticību valsts un tiesu iestādēm, jo īpaši pēc dažu tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu vardarbīgas iejaukšanās 2009. gada aprīļa notikumos, un sagaida, ka visas vardarbībā vainojamas personas tiks sauktas pie atbildības;

| 11. | mudina visus demokrātiskos spēkus un etniskās kopienas izvairīties no nevajadzīgas konfrontācijas un pievērsties plaša skatījuma veidošanai attiecībā uz Moldovas Republiku, lai virzītu valsti uz mērķu sasniegšanu ES integrācijas jomā; |
| --- | --- |

11.

mudina visus demokrātiskos spēkus un etniskās kopienas izvairīties no nevajadzīgas konfrontācijas un pievērsties plaša skatījuma veidošanai attiecībā uz Moldovas Republiku, lai virzītu valsti uz mērķu sasniegšanu ES integrācijas jomā;

| 12. | pauž cerību, ka 2010. gada 28. novembrī gaidāmās vēlēšanas notiks, pilnīgi ievērojot starptautiskos standartus, un atgādina visām iesaistītajām personām, ka priekšvēlēšanu kampaņas laikā jānodrošina vienlīdzīgas iespējas visiem politiskajiem spēkiem; sagaida, ka tiks veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka ārvalstīs dzīvojošie Moldovas pilsoņi var efektīvi izmantot savas tiesības balsot, un paziņo, ka separātiskā Piedņestras reģiona faktiskajām varas iestādēm nav tiesību liegt Moldovas pilsoņiem piedalīties balsošanā; |
| --- | --- |

12.

pauž cerību, ka 2010. gada 28. novembrī gaidāmās vēlēšanas notiks, pilnīgi ievērojot starptautiskos standartus, un atgādina visām iesaistītajām personām, ka priekšvēlēšanu kampaņas laikā jānodrošina vienlīdzīgas iespējas visiem politiskajiem spēkiem; sagaida, ka tiks veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka ārvalstīs dzīvojošie Moldovas pilsoņi var efektīvi izmantot savas tiesības balsot, un paziņo, ka separātiskā Piedņestras reģiona faktiskajām varas iestādēm nav tiesību liegt Moldovas pilsoņiem piedalīties balsošanā;

| 13. | aicina Moldovas Republikas parlamentu piedalīties Euronest parlamentārajā asamblejā atbilstoši šīs asamblejas dibināšanas aktam; |
| --- | --- |

13.

aicina Moldovas Republikas parlamentu piedalīties Euronest parlamentārajā asamblejā atbilstoši šīs asamblejas dibināšanas aktam;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ES augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī Moldovas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ES augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī Moldovas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/70 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/70

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisIntegrētā jūrniecības politika

P7_TA(2010)0386

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par integrēto jūrniecības politiku (IJP) — sasniegtā progresa novērtēšana un jauni uzdevumi (2010/2040(INI))

2012/C 70 E/07

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika” (COM(2007)0575),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Progresa ziņojums par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku” (COM(2009)0540), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Progresa ziņojums par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku” (COM(2009)0540),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots progresa ziņojumam par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku (SEC(2009)1343), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots progresa ziņojumam par Eiropas Savienības integrēto jūrniecības politiku (SEC(2009)1343),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Ceļā uz integrētu jūrniecības politiku labākai pārvaldībai Vidusjūras reģionā” (COM(2009)0466), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Ceļā uz integrētu jūrniecības politiku labākai pārvaldībai Vidusjūras reģionā” (COM(2009)0466),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Starptautiskās dimensijas aprises integrētajā Eiropas Savienības jūrniecības politikā” (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Starptautiskās dimensijas aprises integrētajā Eiropas Savienības jūrniecības politikā” (COM(2009)0536),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Ceļā uz jūrniecības pārraudzības integrēšanu — vienota vide informācijas apmaiņai ES jūrniecības jomā” (COM(2009)0538), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Ceļā uz jūrniecības pārraudzības integrēšanu — vienota vide informācijas apmaiņai ES jūrniecības jomā” (COM(2009)0538),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas (EUROSUR) izveidošanas izpēte” (COM(2008)0068), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas (EUROSUR) izveidošanas izpēte” (COM(2008)0068),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Komisijas 2010. gada darba programma — laiks rīkoties” (COM(2010)0135), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Komisijas 2010. gada darba programma — laiks rīkoties” (COM(2010)0135),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas Balto grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” (COM(2009)0147), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas Balto grāmatu “Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” (COM(2009)0147),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Ceļvedis jūras teritoriālajai plānošanai: kopēju principu sasniegšana Eiropas Savienībā” (COM(2008)0791), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Ceļvedis jūras teritoriālajai plānošanai: kopēju principu sasniegšana Eiropas Savienībā” (COM(2008)0791),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Vadlīnijas integrētai pieejai jūrniecības politikas jomā: ceļā uz labākas prakses izmantošanu integrētā jūrniecības pārvaldībā un apspriedēs ar ieinteresētajām personām” (COM(2008)0395), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Vadlīnijas integrētai pieejai jūrniecības politikas jomā: ceļā uz labākas prakses izmantošanu integrētā jūrniecības pārvaldībā un apspriedēs ar ieinteresētajām personām” (COM(2008)0395),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienības stratēģija Baltijas jūras reģionam” (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienības stratēģija Baltijas jūras reģionam” (COM(2009)0248),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienība un Arktikas reģions” (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas Savienība un Arktikas reģions” (COM(2008)0763),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu “Veidojot Eiropas jūras zināšanu infrastruktūru — ceļvedis Eiropas jūras novērojumu un datu tīkla izveidei” (SEC(2009)0499), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu “Veidojot Eiropas jūras zināšanu infrastruktūru — ceļvedis Eiropas jūras novērojumu un datu tīkla izveidei” (SEC(2009)0499),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu “Jūras datu infrastruktūra — sabiedriskās apspriešanas rezultāti” (SEC(2010)0073), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu “Jūras datu infrastruktūra — sabiedriskās apspriešanas rezultāti” (SEC(2010)0073),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu “Neoficiāls dokuments par kuģošanas uzraudzību” (SEC(2008)2337), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas dienestu darba dokumentu “Neoficiāls dokuments par kuģošanas uzraudzību” (SEC(2008)2337),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai. Saskaņota sistēma Eiropas Pētniecības telpā okeānu un jūru ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai” (COM(2008)0534), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai. Saskaņota sistēma Eiropas Pētniecības telpā okeānu un jūru ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai” (COM(2008)0534),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” (COM(2009)0008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā” (COM(2009)0008),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 16. novembra secinājumus par integrēto jūrniecības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 16. novembra secinājumus par integrēto jūrniecības politiku,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par integrēto kuģošanas uzraudzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par integrēto kuģošanas uzraudzību,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumus par integrēto jūrniecības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumus par integrēto jūrniecības politiku,

| — | ņemot vērā Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un tai pievienotos protokolus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un tai pievienotos protokolus (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par tiesību aktu kopumu attiecībā uz jūrniecību un piekrastes zonām (2009. gada 17. un 18. jūnijs), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu par tiesību aktu kopumu attiecībā uz jūrniecību un piekrastes zonām (2009. gada 17. un 18. jūnijs),

| — | ņemot vērā 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par turpmāko Eiropas Savienības jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par turpmāko Eiropas Savienības jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām (3),

| — | ņemot vērā 2008. gada 20. maija rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 20. maija rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Zivsaimniecības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0266/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Zivsaimniecības komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0266/2010),

| A. | tā kā okeāni un jūras ir ārkārtīgi sarežģītas struktūras un tos ietekmē ļoti daudzas darbības, intereses un politikas jomas; tā kā gan zināšanas par jūras lietu daudzveidīgo problēmu risināšanu, gan arī pilnvaras to darīt ir daudziem publiskā un privātā sektora dalībniekiem dažādos pārvaldības līmeņos; |
| --- | --- |

A.

tā kā okeāni un jūras ir ārkārtīgi sarežģītas struktūras un tos ietekmē ļoti daudzas darbības, intereses un politikas jomas; tā kā gan zināšanas par jūras lietu daudzveidīgo problēmu risināšanu, gan arī pilnvaras to darīt ir daudziem publiskā un privātā sektora dalībniekiem dažādos pārvaldības līmeņos;

| B. | tā kā pasaules okeāni un jūras ir savstarpēji saistīti un atkarīgi un tā kā arvien plašākā okeānu un jūru izmantošana kuģniecības, zivsaimniecības, enerģētikas, tūrisma un pētniecības nozaru vajadzībām apvienojumā ar klimata pārmaiņām arvien vairo jūras vides problēmas; |
| --- | --- |

B.

tā kā pasaules okeāni un jūras ir savstarpēji saistīti un atkarīgi un tā kā arvien plašākā okeānu un jūru izmantošana kuģniecības, zivsaimniecības, enerģētikas, tūrisma un pētniecības nozaru vajadzībām apvienojumā ar klimata pārmaiņām arvien vairo jūras vides problēmas;

| C. | tā kā kuģniecība un kuģu būve ļoti lielā mērā veicina Eiropas Savienības valstu ekonomisko labklājību un sniedz nozīmīgus pakalpojumus patērētājiem un uzņēmumiem gan Eiropas, gan pasaules mērogā; |
| --- | --- |

C.

tā kā kuģniecība un kuģu būve ļoti lielā mērā veicina Eiropas Savienības valstu ekonomisko labklājību un sniedz nozīmīgus pakalpojumus patērētājiem un uzņēmumiem gan Eiropas, gan pasaules mērogā;

| D. | tā kā IJP pieeja ir skaidra atbilde uz jautājumu, kā panākt lielāku saskaņotību starp darbībām, kas tiek veiktas atbilstoši dažādām politikas nostādnēm, kuras ietekmē jūras ūdeņus un piekrastes zonas, un nepieciešamību videi saudzīgākā veidā izmantot šo ekosistēmu resursus; |
| --- | --- |

D.

tā kā IJP pieeja ir skaidra atbilde uz jautājumu, kā panākt lielāku saskaņotību starp darbībām, kas tiek veiktas atbilstoši dažādām politikas nostādnēm, kuras ietekmē jūras ūdeņus un piekrastes zonas, un nepieciešamību videi saudzīgākā veidā izmantot šo ekosistēmu resursus;

| E. | tā kā Jūras stratēģijas pamatdirektīva ir integrētās jūrniecības politikas (IJP) vides pīlārs; tā kā šai pieejai vajadzētu būt ciešāk saistītai ar citām nozaru politikas jomām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Jūras stratēģijas pamatdirektīva ir integrētās jūrniecības politikas (IJP) vides pīlārs; tā kā šai pieejai vajadzētu būt ciešāk saistītai ar citām nozaru politikas jomām;

| F. | tā kā veiksmīgai IJP vajadzētu būt balstītai uz izciliem sasniegumiem jūras vides pētniecībā, tehnoloģijās un jauninājumos un tai vajadzētu sekmēt vienas institūcijas apstiprinājuma kārtību lēmumu pieņemšanā, tādējādi samazinot reglamentējošo pilnvaru dublēšanos, taču ņemot vērā arī reģionālās un vietējās īpatnības; |
| --- | --- |

F.

tā kā veiksmīgai IJP vajadzētu būt balstītai uz izciliem sasniegumiem jūras vides pētniecībā, tehnoloģijās un jauninājumos un tai vajadzētu sekmēt vienas institūcijas apstiprinājuma kārtību lēmumu pieņemšanā, tādējādi samazinot reglamentējošo pilnvaru dublēšanos, taču ņemot vērā arī reģionālās un vietējās īpatnības;

| G. | tā kā šīm integrētajām jūrniecības pārvaldības struktūrām vajadzētu veicināt savstarpēji konkurējošu jūrniecības darbību saskaņotu plānošanu, jūras apgabalu stratēģisku pārvaldību, novērošanas darbību kvalitāti un tiesību aktu ievērošanu; tā kā šai nolūkā ir skaidri jānosaka visu šādu struktūru kopums, jānodrošina to atpazīstamība un jāuzlabo to sadarbība, pamatojoties uz pārredzamu un saskaņotu sistēmu; |
| --- | --- |

G.

tā kā šīm integrētajām jūrniecības pārvaldības struktūrām vajadzētu veicināt savstarpēji konkurējošu jūrniecības darbību saskaņotu plānošanu, jūras apgabalu stratēģisku pārvaldību, novērošanas darbību kvalitāti un tiesību aktu ievērošanu; tā kā šai nolūkā ir skaidri jānosaka visu šādu struktūru kopums, jānodrošina to atpazīstamība un jāuzlabo to sadarbība, pamatojoties uz pārredzamu un saskaņotu sistēmu;

| H. | tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē ietekmīgākā jūras lielvara un tai ir jārīkojas, pamatojoties uz IJP un tās sekmīgu īstenošanu, lai uzņemtos vadošo lomu starptautiskā mērogā, tā cenšoties labāk plānot jūrniecības darbības, nodrošināt labāku vides aizsardzību un veicināt labu jūrniecības praksi starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienība ir pasaulē ietekmīgākā jūras lielvara un tai ir jārīkojas, pamatojoties uz IJP un tās sekmīgu īstenošanu, lai uzņemtos vadošo lomu starptautiskā mērogā, tā cenšoties labāk plānot jūrniecības darbības, nodrošināt labāku vides aizsardzību un veicināt labu jūrniecības praksi starptautiskos forumos;

| I. | tā kā Eiropas attālākajiem piekrastes un salu reģioniem ir īpaša nozīme tādās jomās kā drošība un aizsardzība pret vides riskiem un noziedzīgām darbībām, |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas attālākajiem piekrastes un salu reģioniem ir īpaša nozīme tādās jomās kā drošība un aizsardzība pret vides riskiem un noziedzīgām darbībām,

Vispārēji apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2009. gada oktobra tiesību aktu kopumu par integrēto jūrniecības politiku (IJP) kā savlaicīgu un veicinošu 2007. gada Zilās grāmatas rīcības plāna izvērtējumu un vienlaikus atzīst, ka jau veiktās un vēl veicamās jaunās ierosmes gan pilnībā saskan ar Zilās grāmatas mērķiem, gan no tiem loģiski izriet; kopumā atbalsta integrētu pieeju jūras lietu jautājumiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2009. gada oktobra tiesību aktu kopumu par integrēto jūrniecības politiku (IJP) kā savlaicīgu un veicinošu 2007. gada Zilās grāmatas rīcības plāna izvērtējumu un vienlaikus atzīst, ka jau veiktās un vēl veicamās jaunās ierosmes gan pilnībā saskan ar Zilās grāmatas mērķiem, gan no tiem loģiski izriet; kopumā atbalsta integrētu pieeju jūras lietu jautājumiem;

| 2. | piekrīt Komisijai, ka spēcīgās jūrniecības tradīcijas ir viena no Eiropas priekšrocībām; tāpēc aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis turpināt attīstīt dažādu jūrniecības nozaru sniegtās iespējas, šai nolūkā izstrādājot vērienīgu jūras nozares izaugsmes (t. s. “zilās izaugsmes”) stratēģiju; uzskata, ka IJP ir jāpalīdz veidot konkurētspējīga, sociāla un ilgtspējīga Savienība; šai sakarā uzskata, ka, izstrādājot IJP, tajā ir saskaņoti jāiekļauj pasākumi, kas nodrošinātu ekonomikas attīstību, augstu nodarbinātības līmeni — ar apmācības pasākumiem un jauna projekta “Erasmus jūrniecības jomā” īstenošanu jo īpaši veicinot nozares pievilcību jauniešu vidū, — un vides aizsardzību; tādēļ norāda, ka IJP ir jābūt saistītai ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un iniciatīvām; |
| --- | --- |

2.

piekrīt Komisijai, ka spēcīgās jūrniecības tradīcijas ir viena no Eiropas priekšrocībām; tāpēc aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis turpināt attīstīt dažādu jūrniecības nozaru sniegtās iespējas, šai nolūkā izstrādājot vērienīgu jūras nozares izaugsmes (t. s. “zilās izaugsmes”) stratēģiju; uzskata, ka IJP ir jāpalīdz veidot konkurētspējīga, sociāla un ilgtspējīga Savienība; šai sakarā uzskata, ka, izstrādājot IJP, tajā ir saskaņoti jāiekļauj pasākumi, kas nodrošinātu ekonomikas attīstību, augstu nodarbinātības līmeni — ar apmācības pasākumiem un jauna projekta “Erasmus jūrniecības jomā” īstenošanu jo īpaši veicinot nozares pievilcību jauniešu vidū, — un vides aizsardzību; tādēļ norāda, ka IJP ir jābūt saistītai ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un iniciatīvām;

| 3. | tādēļ prasa, lai Komisija iesniegtu visaptverošu starpnozaru stratēģiju ilgtspējīgai izaugsmei piekrastes reģionos un jūrniecības nozarēs līdz 2013. gadam, pamatojoties gan uz plašu izpēti par iespējām un politikas risinājumiem, gan uz plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām; uzskata, ka vienam no šīs stratēģijas elementiem vajadzētu būt jaunai, integrētai pieejai, lai stiprinātu Eiropas vadošo lomu ar jūras vidi un jūrniecību saistītas pētniecības jomā, tehnikas attīstībā un jūras inženierzinībās dažādās nozarēs, tādās kā kuģu būve, jūras resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, videi saudzīga kuģošana, kā arī enerģijas ražošana jūrā un ar to saistītās tehnoloģijas; norāda, ka starptautiskā līmenī ir jārod risinājumi tam, kā izskaust negodīgas konkurences praksi kuģu būves nozarē; |
| --- | --- |

3.

tādēļ prasa, lai Komisija iesniegtu visaptverošu starpnozaru stratēģiju ilgtspējīgai izaugsmei piekrastes reģionos un jūrniecības nozarēs līdz 2013. gadam, pamatojoties gan uz plašu izpēti par iespējām un politikas risinājumiem, gan uz plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām; uzskata, ka vienam no šīs stratēģijas elementiem vajadzētu būt jaunai, integrētai pieejai, lai stiprinātu Eiropas vadošo lomu ar jūras vidi un jūrniecību saistītas pētniecības jomā, tehnikas attīstībā un jūras inženierzinībās dažādās nozarēs, tādās kā kuģu būve, jūras resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, videi saudzīga kuģošana, kā arī enerģijas ražošana jūrā un ar to saistītās tehnoloģijas; norāda, ka starptautiskā līmenī ir jārod risinājumi tam, kā izskaust negodīgas konkurences praksi kuģu būves nozarē;

| 4. | aicina Komisiju pēc naftas noplūdes izraisītās katastrofas Meksikas līcī rīkoties un attiecībā uz naftas ieguvi atklātā jūrā Eiropas ūdeņos iedibināt juridisko noteiktību, šai nolūkā iesniedzot saskaņotu Eiropas rīcības stratēģiju attiecībā uz katastrofu novēršanu un cīņu pret urbumu platformu un naftas tankkuģu izraisītām avārijām, tostarp starptautiskā līmenī, jo īpaši pārrobežu piesārņojuma gadījumā; prasa, lai Komisija mudinātu dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā esošo starptautisko tiesisko regulējumu, kā tas šai ziņā noteikts attiecīgajās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) starptautiskajās konvencijās, un lai Komisija vienlaikus arī noteiktu gan visus iespējamos pasākumus šādu katastrofu novēršanai, gan visas iespējamās nepilnības ES un dalībvalstu tiesību aktos un visus attiecīgos ES tiesību aktus un darbības iespējami ātri atbilstīgi pielāgotu, ņemot vērā Meksikas līča un Eiropas piekrastes un jūras reģionu atšķirīgo specifiku; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju pēc naftas noplūdes izraisītās katastrofas Meksikas līcī rīkoties un attiecībā uz naftas ieguvi atklātā jūrā Eiropas ūdeņos iedibināt juridisko noteiktību, šai nolūkā iesniedzot saskaņotu Eiropas rīcības stratēģiju attiecībā uz katastrofu novēršanu un cīņu pret urbumu platformu un naftas tankkuģu izraisītām avārijām, tostarp starptautiskā līmenī, jo īpaši pārrobežu piesārņojuma gadījumā; prasa, lai Komisija mudinātu dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā esošo starptautisko tiesisko regulējumu, kā tas šai ziņā noteikts attiecīgajās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) starptautiskajās konvencijās, un lai Komisija vienlaikus arī noteiktu gan visus iespējamos pasākumus šādu katastrofu novēršanai, gan visas iespējamās nepilnības ES un dalībvalstu tiesību aktos un visus attiecīgos ES tiesību aktus un darbības iespējami ātri atbilstīgi pielāgotu, ņemot vērā Meksikas līča un Eiropas piekrastes un jūras reģionu atšķirīgo specifiku;

| 5. | mudina Komisiju, pārskatot attiecīgo regulu, paplašināt Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) pilnvaras, tās attiecinot arī uz atklātā jūrā ierīkoto platformu drošības pārbaudēm un pasākumiem naftas produktu noplūdes likvidēšanai; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju, pārskatot attiecīgo regulu, paplašināt Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) pilnvaras, tās attiecinot arī uz atklātā jūrā ierīkoto platformu drošības pārbaudēm un pasākumiem naftas produktu noplūdes likvidēšanai;

| 6. | uzskata, ka šajā sakarībā ir steidzami jāpārskata Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu, jo šajā direktīvā nav noteikta atbildība saskaņā ar principu “maksā piesārņotājs” attiecībā uz naftas ieguvi atklātā jūrā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka šajā sakarībā ir steidzami jāpārskata Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu, jo šajā direktīvā nav noteikta atbildība saskaņā ar principu “maksā piesārņotājs” attiecībā uz naftas ieguvi atklātā jūrā;

| 7. | šajā sakarībā aicina Komisiju pārbaudīt, vai nebūtu jāpaplašina EMSA pilnvaras un vai šajā kontekstā aģentūras kompetencē nebūtu jāiekļauj arī pienākums kontrolēt to, kā tiek ievēroti drošības standarti atklātā jūrā ierīkotās naftas ieguves vietās, un šai sakarā pārbaudīt ārkārtas rīcības plānus; |
| --- | --- |

7.

šajā sakarībā aicina Komisiju pārbaudīt, vai nebūtu jāpaplašina EMSA pilnvaras un vai šajā kontekstā aģentūras kompetencē nebūtu jāiekļauj arī pienākums kontrolēt to, kā tiek ievēroti drošības standarti atklātā jūrā ierīkotās naftas ieguves vietās, un šai sakarā pārbaudīt ārkārtas rīcības plānus;

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas pētījumu “Datubāze par ES finansētiem projektiem jūras reģionos” (5) un aicina Komisiju nākamajā progresa ziņojumā par IJP sniegt pilnīgu un sistemātisku pārskatu par visu finansējumu, kas dažādās budžeta pozīcijās pieejams ar jūrniecības nozarēm, piekrastes reģioniem un jūru saistītām darbībām; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas pētījumu “Datubāze par ES finansētiem projektiem jūras reģionos” (5) un aicina Komisiju nākamajā progresa ziņojumā par IJP sniegt pilnīgu un sistemātisku pārskatu par visu finansējumu, kas dažādās budžeta pozīcijās pieejams ar jūrniecības nozarēm, piekrastes reģioniem un jūru saistītām darbībām;

| 9. | prasa Komisijai ieņemt stingru nostāju attiecībā uz to, ka nākamajā finanšu plānā IJP ir jāpiešķir pienācīgs finansējums, un šai nolūkā izvērtēt visas finansēšanas iespējas, tostarp gan Reģionu komitejas priekšlikumu par piekrastes fondu, gan iespējas efektīvi koordinēt dažādas finansēšanas sistēmas; |
| --- | --- |

9.

prasa Komisijai ieņemt stingru nostāju attiecībā uz to, ka nākamajā finanšu plānā IJP ir jāpiešķir pienācīgs finansējums, un šai nolūkā izvērtēt visas finansēšanas iespējas, tostarp gan Reģionu komitejas priekšlikumu par piekrastes fondu, gan iespējas efektīvi koordinēt dažādas finansēšanas sistēmas;

| 10. | atbalsta Komisijas apliecināto vēlmi nākamo divu gadu laikā IJP finansēšanai piešķirt EUR 50 miljonus, lai turpinātu iesākto darbu, pamatojoties uz politikas, pārvaldības, ilgtspējības un uzraudzības jomās iepriekš īstenotajiem projektiem; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Komisijas apliecināto vēlmi nākamo divu gadu laikā IJP finansēšanai piešķirt EUR 50 miljonus, lai turpinātu iesākto darbu, pamatojoties uz politikas, pārvaldības, ilgtspējības un uzraudzības jomās iepriekš īstenotajiem projektiem;

Jūrniecības pārvaldība

| 11. | pauž atzinību tām dalībvalstīm un reģioniem, kuri jau ir izstrādājuši integrētas jūrniecības pārvaldības politikas virzienus un struktūras; aicina visas tās dalībvalstis, kuru attiecīgās ar IJP saistītās administratīvās struktūras joprojām ir ļoti sadrumstalotas, nekavējoties izveidot vienotas integrētas struktūras jūrniecības pārvaldībai; |
| --- | --- |

11.

pauž atzinību tām dalībvalstīm un reģioniem, kuri jau ir izstrādājuši integrētas jūrniecības pārvaldības politikas virzienus un struktūras; aicina visas tās dalībvalstis, kuru attiecīgās ar IJP saistītās administratīvās struktūras joprojām ir ļoti sadrumstalotas, nekavējoties izveidot vienotas integrētas struktūras jūrniecības pārvaldībai;

| 12. | piekrīt Komisijas vadlīnijām attiecībā uz jūrniecības pārvaldību un tās analīzei par daudzsološo, taču vēl arvien nepietiekamo progresu aizvadītajos gados; |
| --- | --- |

12.

piekrīt Komisijas vadlīnijām attiecībā uz jūrniecības pārvaldību un tās analīzei par daudzsološo, taču vēl arvien nepietiekamo progresu aizvadītajos gados;

| 13. | aicina Komisiju, dalībvalstis un piekrastes reģionus pastiprināt centienus integrētas jūrniecības politikas izstrādē un atbilstīgas jūrniecības pārvaldības struktūru veidošanā, kas ļautu pieņemt lēmumus, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, iesaistot visas ieinteresētās personas un tādējādi labāk ņemot vērā dažādos politikas mērķus; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju, dalībvalstis un piekrastes reģionus pastiprināt centienus integrētas jūrniecības politikas izstrādē un atbilstīgas jūrniecības pārvaldības struktūru veidošanā, kas ļautu pieņemt lēmumus, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju, iesaistot visas ieinteresētās personas un tādējādi labāk ņemot vērā dažādos politikas mērķus;

| 14. | uzsver nepieciešamību veicināt to, ka tiek izstrādātas konkrētām teritorijām atbilstīgas attīstības stratēģijas, kuru īstenošanas noteicošais elements būtu augšupējs apspriešanās process, un neatbalstīt “visiem vienas mērauklas” pieeju; tādēļ uzskata, ka integrēta jūrniecības pārvaldība ir būtiska, lai novērstu kompetenču pārklāšanos starp dažādiem pārvaldības līmeņiem un lai veicinātu sadarbību un dialogu ar vietējām un reģionālajām varas iestādēm, piekrastes kopienām, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un citām jūrniecības jautājumos ieinteresētajām personām; atbalsta ES jūras makroreģionu izveidi un tiem paredzētu attīstības stratēģiju izstrādi reģionālām jūras teritorijām paredzētu stratēģisku pieeju kontekstā; |
| --- | --- |

14.

uzsver nepieciešamību veicināt to, ka tiek izstrādātas konkrētām teritorijām atbilstīgas attīstības stratēģijas, kuru īstenošanas noteicošais elements būtu augšupējs apspriešanās process, un neatbalstīt “visiem vienas mērauklas” pieeju; tādēļ uzskata, ka integrēta jūrniecības pārvaldība ir būtiska, lai novērstu kompetenču pārklāšanos starp dažādiem pārvaldības līmeņiem un lai veicinātu sadarbību un dialogu ar vietējām un reģionālajām varas iestādēm, piekrastes kopienām, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un citām jūrniecības jautājumos ieinteresētajām personām; atbalsta ES jūras makroreģionu izveidi un tiem paredzētu attīstības stratēģiju izstrādi reģionālām jūras teritorijām paredzētu stratēģisku pieeju kontekstā;

| 15. | aicina Komisiju sīkāk novērtēt dalībvalstu un reģionālu jūrniecības pārvaldības struktūru kvalitāti, pamatojoties uz paveikto, un nodrošināt paraugprakses apmaiņu, lai sasniegtu IJP mērķus; uzskata, ka integrēta un pārredzama jūrniecības pārvaldība garantē optimālu plānošanu, ļauj veikt daudzas savstarpēji saistītas darbības un palīdz veidoties no šķēršļiem brīvai Eiropas jūrniecības telpai; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju sīkāk novērtēt dalībvalstu un reģionālu jūrniecības pārvaldības struktūru kvalitāti, pamatojoties uz paveikto, un nodrošināt paraugprakses apmaiņu, lai sasniegtu IJP mērķus; uzskata, ka integrēta un pārredzama jūrniecības pārvaldība garantē optimālu plānošanu, ļauj veikt daudzas savstarpēji saistītas darbības un palīdz veidoties no šķēršļiem brīvai Eiropas jūrniecības telpai;

| 16. | piekrīt Komisijai, ka pārvaldības struktūrām pastāvīgi jāiesaista ieinteresētās personas jūrniecības politikas veidošanā; šajā nolūkā aicina visas piekrastes dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, iespējami drīz izraudzīties valsts kontaktpunktus saistībā ar IJP, tā pozitīvi atsaucoties uz Komisijas pieprasījumu; uzsver nepieciešamību aktivizēt šo operatīvo tīklu iespējami ātrāk; atbalsta starpnozaru platformas izveidi ieinteresēto personu dialogam par jūras lietām; prasa ieviest noteikumus, lai veidotos konkrēta Komisijas un reģionu partnerība, atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Jūrniecības dienai un prasa pamatīgāk apsvērt noteikumus attiecībā uz ES iedzīvotāju informēšanu un sabiedrības līdzdalību saistībā ar visiem IJP aspektiem; |
| --- | --- |

16.

piekrīt Komisijai, ka pārvaldības struktūrām pastāvīgi jāiesaista ieinteresētās personas jūrniecības politikas veidošanā; šajā nolūkā aicina visas piekrastes dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, iespējami drīz izraudzīties valsts kontaktpunktus saistībā ar IJP, tā pozitīvi atsaucoties uz Komisijas pieprasījumu; uzsver nepieciešamību aktivizēt šo operatīvo tīklu iespējami ātrāk; atbalsta starpnozaru platformas izveidi ieinteresēto personu dialogam par jūras lietām; prasa ieviest noteikumus, lai veidotos konkrēta Komisijas un reģionu partnerība, atkārtoti pauž atbalstu Eiropas Jūrniecības dienai un prasa pamatīgāk apsvērt noteikumus attiecībā uz ES iedzīvotāju informēšanu un sabiedrības līdzdalību saistībā ar visiem IJP aspektiem;

| 17. | atzinīgi vērtē Eiropas jūrniecības apvienību tīklu un aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus atbalstīt šīs jaunās organizācijas visos līmeņos, jo īpaši atbalstot šo organizāciju jaunrades spēju, to iekļaušanu valsts un Kopienas līmeņa politikas nostādnēs un programmās, stiprinot valstu sadarbību, nodrošinot vairāk iespēju iesaistīties IJP īstenošanā un vairojot tās atpazīstamību; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Eiropas jūrniecības apvienību tīklu un aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus atbalstīt šīs jaunās organizācijas visos līmeņos, jo īpaši atbalstot šo organizāciju jaunrades spēju, to iekļaušanu valsts un Kopienas līmeņa politikas nostādnēs un programmās, stiprinot valstu sadarbību, nodrošinot vairāk iespēju iesaistīties IJP īstenošanā un vairojot tās atpazīstamību;

| 18. | aicina dalībvalstis un Komisiju kompetentos forumos sekmēt starptautisku dialogu par IJP un citiem jūrniecības jautājumiem, tai skaitā par Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) ratifikāciju un īstenošanu; ierosina vismaz reizi gadā rīkot sanāksmi par IJP, kurā piedalītos ministri no Savienības Vidusjūrai (UfM) dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis un Komisiju kompetentos forumos sekmēt starptautisku dialogu par IJP un citiem jūrniecības jautājumiem, tai skaitā par Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) ratifikāciju un īstenošanu; ierosina vismaz reizi gadā rīkot sanāksmi par IJP, kurā piedalītos ministri no Savienības Vidusjūrai (UfM) dalībvalstīm;

| 19. | aicina ES, darbojoties Savienībā Vidusjūrai, censties panākt vienotā zivsaimniecības un akvakultūras nozaru paraugprakses projekta iekļaušanu šīs jaunās starptautiskās organizācijas programmā; |
| --- | --- |

19.

aicina ES, darbojoties Savienībā Vidusjūrai, censties panākt vienotā zivsaimniecības un akvakultūras nozaru paraugprakses projekta iekļaušanu šīs jaunās starptautiskās organizācijas programmā;

| 20. | aicina Komisiju stiprināt IJP starptautisko dimensiju un vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz to, ka uzlabojumi attiecībā uz darba apstākļiem jūrā, drošību un kuģu ekoloģiskajiem raksturlielumiem ir jāierosina starptautiskos forumos un tie ir jāratificē ar starptautiskiem nolīgumiem, kurus parakstījušas ostas valstis, karoga valstis un krasta valstis, lai kuģniecības jomā panāktu uzlabojumus pasaules mērogā; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju stiprināt IJP starptautisko dimensiju un vērš Komisijas un dalībvalstu uzmanību uz to, ka uzlabojumi attiecībā uz darba apstākļiem jūrā, drošību un kuģu ekoloģiskajiem raksturlielumiem ir jāierosina starptautiskos forumos un tie ir jāratificē ar starptautiskiem nolīgumiem, kurus parakstījušas ostas valstis, karoga valstis un krasta valstis, lai kuģniecības jomā panāktu uzlabojumus pasaules mērogā;

| 21. | aicina Komisiju un Padomi atbalstīt IJP iekļaušanu finansiālās palīdzības instrumentos un noteikt IJP par vienu no ES ārpolitikas mērķiem, šai nolūkā īstenojot attiecīgas iniciatīvas, kas paredzētas, lai cīnītos pret tādām problēmām kā piesārņojums, nelegāla zveja un pirātisms; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un Padomi atbalstīt IJP iekļaušanu finansiālās palīdzības instrumentos un noteikt IJP par vienu no ES ārpolitikas mērķiem, šai nolūkā īstenojot attiecīgas iniciatīvas, kas paredzētas, lai cīnītos pret tādām problēmām kā piesārņojums, nelegāla zveja un pirātisms;

Jūras baseiniem paredzētas ierosmes un stratēģijas

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas jau ierosinātās reģionāliem jūras baseiniem paredzētās iniciatīvas un stratēģijas, kā arī jūrai nozīmīgas makroreģionālās stratēģijas; atzīst, ka IJP principu īstenošanai ir nepieciešams pārvērst tos mērķtiecīgās stratēģijās un īpašos pasākumos, kas pielāgoti katra jūras baseina īpatnībām, bet attiecībā uz Vidusjūru — arī tās baseina dažādajiem apakšreģioniem; prasa turpināt dialogu un sadarbību, lai, īstenojot daudzlīmeņu pieeju, uzlabotu jūras telpas un piekrastes zonu pārvaldību dažādos jūras baseinos, tai skaitā Ziemeļjūrā, Baltijas jūrā, Atlantijas okeānā, Melnajā jūrā un Vidusjūras reģionā, un prasa Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm nevilcinoties rīkoties, lai izstrādātu un ierosinātu šajos reģionos veicamus pasākumus; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Komisijas jau ierosinātās reģionāliem jūras baseiniem paredzētās iniciatīvas un stratēģijas, kā arī jūrai nozīmīgas makroreģionālās stratēģijas; atzīst, ka IJP principu īstenošanai ir nepieciešams pārvērst tos mērķtiecīgās stratēģijās un īpašos pasākumos, kas pielāgoti katra jūras baseina īpatnībām, bet attiecībā uz Vidusjūru — arī tās baseina dažādajiem apakšreģioniem; prasa turpināt dialogu un sadarbību, lai, īstenojot daudzlīmeņu pieeju, uzlabotu jūras telpas un piekrastes zonu pārvaldību dažādos jūras baseinos, tai skaitā Ziemeļjūrā, Baltijas jūrā, Atlantijas okeānā, Melnajā jūrā un Vidusjūras reģionā, un prasa Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm nevilcinoties rīkoties, lai izstrādātu un ierosinātu šajos reģionos veicamus pasākumus;

| 23. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību ES attālāko reģionu specifikai, kuru jūras teritorija nodrošina Eiropas Savienībai pasaulē lielāko ekskluzīvo saimnieciskās darbības zonu; tādēļ uzskata, ka šīm teritorijām varētu būt īpaša nozīme IJP starptautiskajā dimensijā, un aicina Komisiju iekļaut ar jūru saistītos aspektus starptautiskajos nolīgumos, ko tā slēdz ar reģionālām valstu grupām; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību ES attālāko reģionu specifikai, kuru jūras teritorija nodrošina Eiropas Savienībai pasaulē lielāko ekskluzīvo saimnieciskās darbības zonu; tādēļ uzskata, ka šīm teritorijām varētu būt īpaša nozīme IJP starptautiskajā dimensijā, un aicina Komisiju iekļaut ar jūru saistītos aspektus starptautiskajos nolīgumos, ko tā slēdz ar reģionālām valstu grupām;

| 24. | norāda, ka liela daļa Vidusjūras un Melnās jūras ūdeņu atrodas ārpus piekrastes valstu jurisdikcijas un uz tiem neattiecas šo valstu suverēnās tiesības, un tāpēc tām nav regulatīvu un izpildu pilnvaru integrēti regulēt cilvēku darbību šajos ūdeņos; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka liela daļa Vidusjūras un Melnās jūras ūdeņu atrodas ārpus piekrastes valstu jurisdikcijas un uz tiem neattiecas šo valstu suverēnās tiesības, un tāpēc tām nav regulatīvu un izpildu pilnvaru integrēti regulēt cilvēku darbību šajos ūdeņos;

| 25. | tādēļ aicina attiecīgās piekrastes valstis atrisināt robežu jautājumus, pamatojoties uz UNCLOS, un vienoties par jūras zonām; |
| --- | --- |

25.

tādēļ aicina attiecīgās piekrastes valstis atrisināt robežu jautājumus, pamatojoties uz UNCLOS, un vienoties par jūras zonām;

Jūras teritoriālā plānošana

| 26. | saprot, ka stabilitāte, paredzamība un jūras telpas pārvaldības pārredzamība ir svarīgākie faktori, lai nodrošinātu optimālu un ilgtspējīgu saimnieciskās darbības attīstību un jaunu izaugsmi, kā arī darba vietas saistībā ar jūrniecību, tai skaitā atjaunojamo enerģijas avotu, piemēram, vēja un viļņu enerģijas, turpmāku attīstību, turklāt neietekmējot tradicionālās darbības; |
| --- | --- |

26.

saprot, ka stabilitāte, paredzamība un jūras telpas pārvaldības pārredzamība ir svarīgākie faktori, lai nodrošinātu optimālu un ilgtspējīgu saimnieciskās darbības attīstību un jaunu izaugsmi, kā arī darba vietas saistībā ar jūrniecību, tai skaitā atjaunojamo enerģijas avotu, piemēram, vēja un viļņu enerģijas, turpmāku attīstību, turklāt neietekmējot tradicionālās darbības;

| 27. | uzskata, ka arvien aktīvākas un konkurējošākas jūras izmantošanas pārvaldībai ekosistēmu jomā ir nepieciešama koordinēta, racionalizēta un pārrobežu kontekstā veicama jūras teritoriālā plānošana, kuru var izmantot kā neitrālu instrumentu, tādējādi būtiski sekmējot Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanu un veicinot dažādu jūras izmantošanas veidu harmonisku līdzāspastāvēšanu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka arvien aktīvākas un konkurējošākas jūras izmantošanas pārvaldībai ekosistēmu jomā ir nepieciešama koordinēta, racionalizēta un pārrobežu kontekstā veicama jūras teritoriālā plānošana, kuru var izmantot kā neitrālu instrumentu, tādējādi būtiski sekmējot Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanu un veicinot dažādu jūras izmantošanas veidu harmonisku līdzāspastāvēšanu;

| 28. | atzinīgi vērtē uz ekosistēmas pieeju balstīto jūras teritoriālās plānošanas (JTP) ceļvedi, kā arī desmit plānošanas principu izstrādi un uzskata, ka šāds starpnozaru politikas instruments ir ļoti svarīgs IJP īstenošanai; prasa, lai Komisija 2011. gadā iesniegtu direktīvas projektu par JTP vai ierosinātu tādu instrumentu, kas būtu vispiemērotākais JTP un pārējo pašreizējo iniciatīvu (piekrastes zonu integrētas pārvaldības, Natura 2000 un Jūras stratēģijas pamatdirektīvas) konsekvences nodrošināšanai; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē uz ekosistēmas pieeju balstīto jūras teritoriālās plānošanas (JTP) ceļvedi, kā arī desmit plānošanas principu izstrādi un uzskata, ka šāds starpnozaru politikas instruments ir ļoti svarīgs IJP īstenošanai; prasa, lai Komisija 2011. gadā iesniegtu direktīvas projektu par JTP vai ierosinātu tādu instrumentu, kas būtu vispiemērotākais JTP un pārējo pašreizējo iniciatīvu (piekrastes zonu integrētas pārvaldības, Natura 2000 un Jūras stratēģijas pamatdirektīvas) konsekvences nodrošināšanai;

| 29. | iesaka izvērtēt iespējas dažādām nozarēm (piemēram, kuģniecībai, atjaunojamās/saules enerģijas ražošanai un akvakultūrai) kopīgi izmantot jūras telpu; |
| --- | --- |

29.

iesaka izvērtēt iespējas dažādām nozarēm (piemēram, kuģniecībai, atjaunojamās/saules enerģijas ražošanai un akvakultūrai) kopīgi izmantot jūras telpu;

| 30. | uzsver Eiropas jūras teritorijas plānošanas un tās izmantojuma lielo nozīmi piekrastes reģionos, īpaši attālinātos reģionos, un norāda, ka ir nepieciešams aizsargāt ekoloģiski visjutīgākos bioģeogrāfiskos reģionus, nodrošinot zivsaimniecības nozarei resursu ilgtspējīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

30.

uzsver Eiropas jūras teritorijas plānošanas un tās izmantojuma lielo nozīmi piekrastes reģionos, īpaši attālinātos reģionos, un norāda, ka ir nepieciešams aizsargāt ekoloģiski visjutīgākos bioģeogrāfiskos reģionus, nodrošinot zivsaimniecības nozarei resursu ilgtspējīgu izmantošanu;

Kuģošanas uzraudzība

| 31. | sagaida, ka labi koordinēta un integrēta starppīlāru, starpnozaru un pārrobežu pieeja kuģošanas uzraudzībai uzlabos dalībvalstu un Eiropas Savienības interešu aizsardzību, kā arī jūras piesārņojuma un nelikumīgu darbību novēršanu, padarot ar jūru saistītām iestādēm pieejamu kontroles un uzraudzības informāciju no dažādām attiecīgajām darbības jomām, tādējādi sekmējot lielāku efektivitāti; |
| --- | --- |

31.

sagaida, ka labi koordinēta un integrēta starppīlāru, starpnozaru un pārrobežu pieeja kuģošanas uzraudzībai uzlabos dalībvalstu un Eiropas Savienības interešu aizsardzību, kā arī jūras piesārņojuma un nelikumīgu darbību novēršanu, padarot ar jūru saistītām iestādēm pieejamu kontroles un uzraudzības informāciju no dažādām attiecīgajām darbības jomām, tādējādi sekmējot lielāku efektivitāti;

| 32. | tādēļ aicina Komisiju, dalībvalstis, ES aģentūras, it īpaši EMSA, un attiecīgās organizācijas pastiprināt centienus attiecībā uz sadarbību un koordināciju, kā arī attiecībā uz nepieciešamajiem tiesību aktu pielāgojumiem; |
| --- | --- |

32.

tādēļ aicina Komisiju, dalībvalstis, ES aģentūras, it īpaši EMSA, un attiecīgās organizācijas pastiprināt centienus attiecībā uz sadarbību un koordināciju, kā arī attiecībā uz nepieciešamajiem tiesību aktu pielāgojumiem;

| 33. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm apzināt šķēršļus datu apmaiņai ES un dalībvalstu tiesību aktu un aģentūru pilnvaru jomā, mācīties no pieredzes, kas gūta, īstenojot reģionālas un valstu ierosmes, pētniecības un izmēģinājuma projektus un darbības jūras uzraudzības un KDAP jomā, 2010. gadā iesniegt ceļvedi par integrēto kuģošanas uzraudzību un izpētīt jomas sadarbībai ar tām trešām valstīm, jo īpaši no Vidusjūras reģiona, kuras ir ratificējušas ANO Jūras tiesību konvenciju, kā arī ar attiecīgajām organizācijām; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm apzināt šķēršļus datu apmaiņai ES un dalībvalstu tiesību aktu un aģentūru pilnvaru jomā, mācīties no pieredzes, kas gūta, īstenojot reģionālas un valstu ierosmes, pētniecības un izmēģinājuma projektus un darbības jūras uzraudzības un KDAP jomā, 2010. gadā iesniegt ceļvedi par integrēto kuģošanas uzraudzību un izpētīt jomas sadarbībai ar tām trešām valstīm, jo īpaši no Vidusjūras reģiona, kuras ir ratificējušas ANO Jūras tiesību konvenciju, kā arī ar attiecīgajām organizācijām;

| 34. | prasa Komisijai pirms nākamā finanšu plāna laikus noskaidrot papildu finanšu vajadzības tādas vienotas informācijas apmaiņas vides izveidei saistībā ar integrēto kuģošanas uzraudzību, kuru varētu izmantot gan ES, gan dalībvalstis; |
| --- | --- |

34.

prasa Komisijai pirms nākamā finanšu plāna laikus noskaidrot papildu finanšu vajadzības tādas vienotas informācijas apmaiņas vides izveidei saistībā ar integrēto kuģošanas uzraudzību, kuru varētu izmantot gan ES, gan dalībvalstis;

| 35. | aicina Komisiju ierosināt tiesisku regulējumu kuģošanas uzraudzības integrācijai, lai varētu izveidot vienotu informācijas apmaiņas vidi; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju ierosināt tiesisku regulējumu kuģošanas uzraudzības integrācijai, lai varētu izveidot vienotu informācijas apmaiņas vidi;

| 36. | atkārtoti pieprasa uzlabot sadarbību starp dalībvalstu valsts inspekcijām, krasta apsardzi un jūras kara floti un atgādina Komisijai, ka — atbilstoši Direktīvā 2005/35/EK noteiktajai Eiropas Parlamenta iepriekšējai prasībai attiecībā uz 2005. gadu — tai ir jāsagatavo priekšizpēte par turpmāku sadarbību un dažādu krasta apsardzes dienestu integrāciju, nodrošinot lielāku sadarbspēju, lai izveidotu vienotu Eiropas krasta apsardzes dienestu; uzskata, ka tas lielā mērā ļautu Eiropas Jūras drošības aģentūru vairāk iesaistīt piekrastes reģionu uzraudzībā un sniegt lielāku atbalstu dalībvalstīm saistībā ar sankciju piemērošanu jūras piesārņošanas gadījumos; |
| --- | --- |

36.

atkārtoti pieprasa uzlabot sadarbību starp dalībvalstu valsts inspekcijām, krasta apsardzi un jūras kara floti un atgādina Komisijai, ka — atbilstoši Direktīvā 2005/35/EK noteiktajai Eiropas Parlamenta iepriekšējai prasībai attiecībā uz 2005. gadu — tai ir jāsagatavo priekšizpēte par turpmāku sadarbību un dažādu krasta apsardzes dienestu integrāciju, nodrošinot lielāku sadarbspēju, lai izveidotu vienotu Eiropas krasta apsardzes dienestu; uzskata, ka tas lielā mērā ļautu Eiropas Jūras drošības aģentūru vairāk iesaistīt piekrastes reģionu uzraudzībā un sniegt lielāku atbalstu dalībvalstīm saistībā ar sankciju piemērošanu jūras piesārņošanas gadījumos;

Dažādi jautājumi

| 37. | atkārtoti pauž nostāju un prasības, kas minētas rezolūcijā “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā”; |
| --- | --- |

37.

atkārtoti pauž nostāju un prasības, kas minētas rezolūcijā “Stratēģiskie mērķi un rekomendācijas ES jūras transporta politikai 2018. gada perspektīvā”;

| 38. | prasa Komisijai saistībā ar gaidāmo Balto grāmatu par transporta nākotni ņemt vērā jūras transporta būtisko lomu mūsdienu tirdzniecībā, veicināt vietējas nozīmes un mazāk noslogotu ostu attīstību un pienācīgi risināt jautājumu par jūras transporta drošības pasākumiem gan Savienībā, gan ārpus tās, ieguldot līdzekļus risku daudzfaktoru pārvaldības sistēmu uzlabošanā, lai varētu noteikt un pārbaudīt bīstamas kravas; |
| --- | --- |

38.

prasa Komisijai saistībā ar gaidāmo Balto grāmatu par transporta nākotni ņemt vērā jūras transporta būtisko lomu mūsdienu tirdzniecībā, veicināt vietējas nozīmes un mazāk noslogotu ostu attīstību un pienācīgi risināt jautājumu par jūras transporta drošības pasākumiem gan Savienībā, gan ārpus tās, ieguldot līdzekļus risku daudzfaktoru pārvaldības sistēmu uzlabošanā, lai varētu noteikt un pārbaudīt bīstamas kravas;

| 39. | uzsver, ka ir svarīgi izveidot vienotu jūras transporta telpu bez šķēršļiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis:






  — | novērtēt un saglabāt mazās ostas; |
| --- | --- | --- |

39.

uzsver, ka ir svarīgi izveidot vienotu jūras transporta telpu bez šķēršļiem, un aicina Komisiju un dalībvalstis:

—

novērtēt un saglabāt mazās ostas;

| — | paplašināt piekrastes kuģniecības tīklu, lai samazinātu attālumus sauszemes pārvadājumu maršrutos; |
| --- | --- |

—

paplašināt piekrastes kuģniecības tīklu, lai samazinātu attālumus sauszemes pārvadājumu maršrutos;

| — | atbalstīt pētniecību un jaunradi attiecībā uz kravu veidiem, kravu apstrādi un loģistikas iespējām, lai rastu risinājumus, kas ļauj samazināt pārvadājumu ilgumu un kravu apstrādes izmaksas; |
| --- | --- |

—

atbalstīt pētniecību un jaunradi attiecībā uz kravu veidiem, kravu apstrādi un loģistikas iespējām, lai rastu risinājumus, kas ļauj samazināt pārvadājumu ilgumu un kravu apstrādes izmaksas;

| — | atbalstīt ostas infrastruktūru attīstību; |
| --- | --- |

—

atbalstīt ostas infrastruktūru attīstību;

| 40. | prasa Komisijai apvienot Eiropas jūrniecības politiku un ar iekšējiem kuģošanas ceļiem saistītos politikas virzienus, lai pēc iespējas palielinātu ūdenstransporta potenciālu un radītu efektīvus un daudzveidīgus transporta veidus; |
| --- | --- |

40.

prasa Komisijai apvienot Eiropas jūrniecības politiku un ar iekšējiem kuģošanas ceļiem saistītos politikas virzienus, lai pēc iespējas palielinātu ūdenstransporta potenciālu un radītu efektīvus un daudzveidīgus transporta veidus;

| 41. | mudina Komisiju, dalībvalstis un attiecīgās nozares pārstāvjus pastiprināt izpētes un izstrādes centienus attiecībā uz atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu gan kuģu dzinējos, gan elektroenerģijas ražošanai uz kuģiem; |
| --- | --- |

41.

mudina Komisiju, dalībvalstis un attiecīgās nozares pārstāvjus pastiprināt izpētes un izstrādes centienus attiecībā uz atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu gan kuģu dzinējos, gan elektroenerģijas ražošanai uz kuģiem;

| 42. | neatlaidīgi pieprasa, lai Komisija, veicot attiecīgus pasākumus, uzlabotu jūrnieku darba apstākļus, Eiropas tiesību aktos īstenotu Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju par darbu jūrniecībā un izstrādātu programmu jūrnieku kvalifikācijas un apmācības vajadzībām, jo īpaši jauniešu pieņemšanai darbā, sevišķi no trešām valstīm; |
| --- | --- |

42.

neatlaidīgi pieprasa, lai Komisija, veicot attiecīgus pasākumus, uzlabotu jūrnieku darba apstākļus, Eiropas tiesību aktos īstenotu Starptautiskās Darba organizācijas Konvenciju par darbu jūrniecībā un izstrādātu programmu jūrnieku kvalifikācijas un apmācības vajadzībām, jo īpaši jauniešu pieņemšanai darbā, sevišķi no trešām valstīm;

| 43. | prasa Komisijai apsvērt iniciatīvu par saskaņotu Eiropas rūpniecības politiku, kas veicinātu konkurētspēju un Eiropas kuģu būves izcilību un sekmētu drošu, videi saudzīgu un konkurētspējīgu kuģošanu vienotā jūras transporta telpā bez šķēršļiem, vienlaikus šajā nolūkā pilnībā izmantojot Eiropas kuģu būves konkurētspēju, kā arī izmantojot videi saudzīgas tehnoloģijas un alternatīvu kuģu degvielu, lai veicinātu ekoloģiski drošu kuģošanu; aicina dalībvalstis ratificēt 2009. gada Honkongas Starptautisko konvenciju par kuģu drošu un videi nekaitīgu otrreizējo pārstrādi; |
| --- | --- |

43.

prasa Komisijai apsvērt iniciatīvu par saskaņotu Eiropas rūpniecības politiku, kas veicinātu konkurētspēju un Eiropas kuģu būves izcilību un sekmētu drošu, videi saudzīgu un konkurētspējīgu kuģošanu vienotā jūras transporta telpā bez šķēršļiem, vienlaikus šajā nolūkā pilnībā izmantojot Eiropas kuģu būves konkurētspēju, kā arī izmantojot videi saudzīgas tehnoloģijas un alternatīvu kuģu degvielu, lai veicinātu ekoloģiski drošu kuģošanu; aicina dalībvalstis ratificēt 2009. gada Honkongas Starptautisko konvenciju par kuģu drošu un videi nekaitīgu otrreizējo pārstrādi;

| 44. | ņemot vērā LESD iekļauto norādi uz teritoriālo kohēziju un lai uzlabotu pieejamību, uzskata, ka ir būtiski turpināt darbu pie tā, lai pasažieru un preču mobilitāti padarītu par iekšējā tirgus neatņemamu sastāvdaļu, veicinot tuvsatiksmes kuģošanu un jūras kabotāžu starp teritorijām un vienlaikus nodrošinot nomaļiem piekrastes reģioniem, attālākajiem reģioniem un salām labāku saikni ar kontinentālo teritoriju un ekonomiskajiem centriem; šajā sakarībā norāda, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai ar personu un preču pārvadāšanu saistītās grūtības, ar kurām saskaras ES salu teritorijas, jo īpaši mazu salu kopienas, tiktu novērstas, šai nolūkā atbalstot jūras satiksmes maršrutus, kuros tirgus nenodrošina atbilstošu pieprasījumu, un garantējot vienādas izmaksas par vienu kilometru pasažieru pārvadājumiem neatkarīgi no personu atrašanās vietas; prasa veikt konkrētus pasākumus stāvokļa uzlabošanai attālākajos reģionos, ņemot vērā to atšķirīgās īpašības; |
| --- | --- |

44.

ņemot vērā LESD iekļauto norādi uz teritoriālo kohēziju un lai uzlabotu pieejamību, uzskata, ka ir būtiski turpināt darbu pie tā, lai pasažieru un preču mobilitāti padarītu par iekšējā tirgus neatņemamu sastāvdaļu, veicinot tuvsatiksmes kuģošanu un jūras kabotāžu starp teritorijām un vienlaikus nodrošinot nomaļiem piekrastes reģioniem, attālākajiem reģioniem un salām labāku saikni ar kontinentālo teritoriju un ekonomiskajiem centriem; šajā sakarībā norāda, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai ar personu un preču pārvadāšanu saistītās grūtības, ar kurām saskaras ES salu teritorijas, jo īpaši mazu salu kopienas, tiktu novērstas, šai nolūkā atbalstot jūras satiksmes maršrutus, kuros tirgus nenodrošina atbilstošu pieprasījumu, un garantējot vienādas izmaksas par vienu kilometru pasažieru pārvadājumiem neatkarīgi no personu atrašanās vietas; prasa veikt konkrētus pasākumus stāvokļa uzlabošanai attālākajos reģionos, ņemot vērā to atšķirīgās īpašības;

| 45. | vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīm ar lielām ekskluzīvajām saimnieciskās darbības zonām jūrniecības ekonomika ir īpaši nozīmīga un ka ir jāveicina jūrniecības apvienību attīstība un jāveicina to ieguldījums izaugsmē un nodarbinātībā saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

45.

vērš uzmanību uz to, ka dalībvalstīm ar lielām ekskluzīvajām saimnieciskās darbības zonām jūrniecības ekonomika ir īpaši nozīmīga un ka ir jāveicina jūrniecības apvienību attīstība un jāveicina to ieguldījums izaugsmē un nodarbinātībā saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”;

| 46. | uzsver, ka zivsaimniecība un akvakultūra ir jūrniecības ekonomikas un attīstības komponents, kas nozīmīgs bieži vien attāliem piekrastes reģioniem, un ar IJP ir jāveicina spēcīgāka šo reģionu ekonomikas attīstība, sociālā attīstība un attīstība vides jomā; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka zivsaimniecība un akvakultūra ir jūrniecības ekonomikas un attīstības komponents, kas nozīmīgs bieži vien attāliem piekrastes reģioniem, un ar IJP ir jāveicina spēcīgāka šo reģionu ekonomikas attīstība, sociālā attīstība un attīstība vides jomā;

| 47. | uzstāj, ka IJP ir jāņem vērā zivsaimniecības un akvakultūras nozarēm raksturīgie ierobežojumi un īpatnības, kas saistīti ar jūrniecības jomas izmantošanu, sevišķi ar to teritoriju pieejamību, kurās varētu veikt šādas darbības, un nepieciešamību saglabāt jūras biotopus, šajā nolūkā izveidojot jūras rezervātus un veicot citus pasākumus, īpaši uzsverot labāk plānotu pētniecību un pilnībā ņemot vērā katra jūras baseina ģeogrāfisko un klimatisko daudzveidību; |
| --- | --- |

47.

uzstāj, ka IJP ir jāņem vērā zivsaimniecības un akvakultūras nozarēm raksturīgie ierobežojumi un īpatnības, kas saistīti ar jūrniecības jomas izmantošanu, sevišķi ar to teritoriju pieejamību, kurās varētu veikt šādas darbības, un nepieciešamību saglabāt jūras biotopus, šajā nolūkā izveidojot jūras rezervātus un veicot citus pasākumus, īpaši uzsverot labāk plānotu pētniecību un pilnībā ņemot vērā katra jūras baseina ģeogrāfisko un klimatisko daudzveidību;

| 48. | atgādina to, cik neaizsargāti pret klimata pārmaiņām ir piekrastes reģioni un salas; uzsver, ka, plānojot visus būvniecības darbus Savienības garajā piekrastes zonā, tostarp arī tai piegulošajā iekšzemē, ir jāņem vērā klimata pārmaiņu radītās sekas; ierosina jutīgumu pret klimata pārmaiņām ņemt vērā, veidojot turpmāko reģionālo politiku, lai neapdraudētu IJP īstenošanu; |
| --- | --- |

48.

atgādina to, cik neaizsargāti pret klimata pārmaiņām ir piekrastes reģioni un salas; uzsver, ka, plānojot visus būvniecības darbus Savienības garajā piekrastes zonā, tostarp arī tai piegulošajā iekšzemē, ir jāņem vērā klimata pārmaiņu radītās sekas; ierosina jutīgumu pret klimata pārmaiņām ņemt vērā, veidojot turpmāko reģionālo politiku, lai neapdraudētu IJP īstenošanu;

| 49. | aicina Komisiju jūrniecības nozarē saskaņoti integrēt CO2 samazināšanas mērķus un ieviest uz tirgus pamatiem veidotus ekonomiskos instrumentus, piemēram, emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas; ņemot vērā SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 61. sesijas rezultātus (kura notika no 2010. gada 27. septembra līdz 1. oktobrim), un uzturot savu aicinājumu uz turpmāku būtisku SJO attīstību, atgādina par Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīvā (2009/29/EK) Komisijai noteikto pienākumu rīkoties; turklāt prasa, lai Komisija, ņemot vērā Balto grāmatu par klimata pārmaiņām, sagatavotu stratēģiju klimata pārmaiņu specifiskās ietekmes mazināšanai piekrastes un salu reģionos; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju jūrniecības nozarē saskaņoti integrēt CO2 samazināšanas mērķus un ieviest uz tirgus pamatiem veidotus ekonomiskos instrumentus, piemēram, emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas; ņemot vērā SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 61. sesijas rezultātus (kura notika no 2010. gada 27. septembra līdz 1. oktobrim), un uzturot savu aicinājumu uz turpmāku būtisku SJO attīstību, atgādina par Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīvā (2009/29/EK) Komisijai noteikto pienākumu rīkoties; turklāt prasa, lai Komisija, ņemot vērā Balto grāmatu par klimata pārmaiņām, sagatavotu stratēģiju klimata pārmaiņu specifiskās ietekmes mazināšanai piekrastes un salu reģionos;

| 50. | atgādina, ka integrētas ekosistēmiskas pieejas kontekstā ir steidzami jāsamazina jūras videi no sauszemes radītā slodze, piemēram, rūpniecības un lauksaimniecības notekūdeņu radītais piesārņojums un slikta piekrastes zonu pārvaldība; |
| --- | --- |

50.

atgādina, ka integrētas ekosistēmiskas pieejas kontekstā ir steidzami jāsamazina jūras videi no sauszemes radītā slodze, piemēram, rūpniecības un lauksaimniecības notekūdeņu radītais piesārņojums un slikta piekrastes zonu pārvaldība;

| 51. | aicina dalībvalstis pildīt Jūras stratēģijas pamatdirektīvā noteiktās saistības un līdz 2012. gada 15. jūlijam veikt savu jūras ūdeņu vides stāvokļa novērtējumu, noteikt vides jomā īstenojamos mērķus un ieviest monitoringa programmas; turklāt aicina dalībvalstis īstenot vērienīgas pasākumu programmas, kas tām ļautu sasniegt mērķi nodrošināt šo ūdeņu labu vides stāvokli; |
| --- | --- |

51.

aicina dalībvalstis pildīt Jūras stratēģijas pamatdirektīvā noteiktās saistības un līdz 2012. gada 15. jūlijam veikt savu jūras ūdeņu vides stāvokļa novērtējumu, noteikt vides jomā īstenojamos mērķus un ieviest monitoringa programmas; turklāt aicina dalībvalstis īstenot vērienīgas pasākumu programmas, kas tām ļautu sasniegt mērķi nodrošināt šo ūdeņu labu vides stāvokli;

| 52. | aicina dalībvalstis pildīt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas 13. pantā noteikto pienākumu norādīt aizsargājamās jūras zonas; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt attiecīgo aizsardzības pasākumu izpildes efektīvu uzraudzību; |
| --- | --- |

52.

aicina dalībvalstis pildīt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas 13. pantā noteikto pienākumu norādīt aizsargājamās jūras zonas; turklāt aicina dalībvalstis nodrošināt attiecīgo aizsardzības pasākumu izpildes efektīvu uzraudzību;

| 53. | atzīmē, ka 2010. gada 1. jūlijā stājās spēkā jaunas robežvērtības attiecībā uz Lamanšā, Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā kuģojošo kuģu degvielā pieļaujamo SO2 daudzumu, kas tika noteiktas, pamatojoties uz SJO lēmumu par sēra emisiju kontroles zonu noteikšanu; līdz ar to uzskata, ka tāda pati aizsardzība ir jānodrošina visiem Eiropas piekrastes reģioniem un ka pieļaujamā SO2 daudzuma jauno robežvērtību piemērošana tikai dažās konkrētās zonās varētu radīt konkurences izkropļojumus; uzskata, ka būtu vēlami visai Eiropas Savienībai vienoti noteikumi un ka nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut kravu novirzīšanu no jūras transporta uz sauszemes transportu; |
| --- | --- |

53.

atzīmē, ka 2010. gada 1. jūlijā stājās spēkā jaunas robežvērtības attiecībā uz Lamanšā, Ziemeļjūrā un Baltijas jūrā kuģojošo kuģu degvielā pieļaujamo SO2 daudzumu, kas tika noteiktas, pamatojoties uz SJO lēmumu par sēra emisiju kontroles zonu noteikšanu; līdz ar to uzskata, ka tāda pati aizsardzība ir jānodrošina visiem Eiropas piekrastes reģioniem un ka pieļaujamā SO2 daudzuma jauno robežvērtību piemērošana tikai dažās konkrētās zonās varētu radīt konkurences izkropļojumus; uzskata, ka būtu vēlami visai Eiropas Savienībai vienoti noteikumi un ka nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut kravu novirzīšanu no jūras transporta uz sauszemes transportu;

| 54. | atzīst, ka jūras ūdeņi ir kļuvuši par daudzu un dažādu atkritumu izgāztuvi, kuru apjoms strauji pieaug un vairums no kuriem ir plastmasas atkritumi, kā arī pazaudēti kravu pārvadāšanas konteineri; aicina Komisiju veicināt Eiropas un starptautiska līmeņa debates, lai rastu risinājumus šī piesārņojuma samazināšanai; |
| --- | --- |

54.

atzīst, ka jūras ūdeņi ir kļuvuši par daudzu un dažādu atkritumu izgāztuvi, kuru apjoms strauji pieaug un vairums no kuriem ir plastmasas atkritumi, kā arī pazaudēti kravu pārvadāšanas konteineri; aicina Komisiju veicināt Eiropas un starptautiska līmeņa debates, lai rastu risinājumus šī piesārņojuma samazināšanai;

| 55. | prasa, lai Komisija ierosinātu ilgtspējīga piekrastes, salu un jūras tūrisma stratēģiju, kas nodrošinātu, ka šo tūrisma veidu attīstība ir noturīgāka un ka tie ir pievilcīgāki gan vietējiem iedzīvotājiem, gan tūristiem, kas ir viens no vides aizsardzības mērķiem tādos jūras reģionos kā, piemēram, Vadenas jūra; |
| --- | --- |

55.

prasa, lai Komisija ierosinātu ilgtspējīga piekrastes, salu un jūras tūrisma stratēģiju, kas nodrošinātu, ka šo tūrisma veidu attīstība ir noturīgāka un ka tie ir pievilcīgāki gan vietējiem iedzīvotājiem, gan tūristiem, kas ir viens no vides aizsardzības mērķiem tādos jūras reģionos kā, piemēram, Vadenas jūra;

| 56. | norāda, ka, ņemot vērā jūras un piekrastes tūrisma un ar to saistīto nozaru milzīgo attīstības potenciālu un iespējamo lomu izaugsmes veicināšanā, piekrastes reģioni ir Eiropā galvenais tūristu galamērķis, un prasa, lai Komisija šos jautājumus iekļautu ilgtspējīga piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka, ņemot vērā jūras un piekrastes tūrisma un ar to saistīto nozaru milzīgo attīstības potenciālu un iespējamo lomu izaugsmes veicināšanā, piekrastes reģioni ir Eiropā galvenais tūristu galamērķis, un prasa, lai Komisija šos jautājumus iekļautu ilgtspējīga piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā;

| 57. | uzsver, ka pievienotajai vērtībai, ko nodrošina jūras vides un jūrniecības politika, ir svarīga nozīme, lai stiprinātu sadarbību kaimiņattiecību jomā, sevišķi starp ES dalībvalstīm un kandidātvalstīm; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka pievienotajai vērtībai, ko nodrošina jūras vides un jūrniecības politika, ir svarīga nozīme, lai stiprinātu sadarbību kaimiņattiecību jomā, sevišķi starp ES dalībvalstīm un kandidātvalstīm;

| 58. | atzinīgi vērtē Eiropas Jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības stratēģiju, kā arī kopīgus aicinājumus saskaņā ar pētniecības pamatprogrammu “Rītdienas okeāni”, jo tie ir IJP īstenošanas integrētas pieejas konkrēti piemēri; ierosina 8. Pētniecības pamatprogrammā par vienu no prioritātēm noteikt ar jūru saistītās zinātnes nozares, kā arī Eiropas Jūras pētniecības institūta izveidi; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē Eiropas Jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības stratēģiju, kā arī kopīgus aicinājumus saskaņā ar pētniecības pamatprogrammu “Rītdienas okeāni”, jo tie ir IJP īstenošanas integrētas pieejas konkrēti piemēri; ierosina 8. Pētniecības pamatprogrammā par vienu no prioritātēm noteikt ar jūru saistītās zinātnes nozares, kā arī Eiropas Jūras pētniecības institūta izveidi;

| 59. | piekrīt tam, ka ir ļoti svarīgi veidot starpnozaru zinātnisko un tehnoloģisko zināšanu bāzi par Eiropas jūrām un piekrasti; prasa Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem novērtēt jau izveidotās datubāzes un novērošanas programmas un aktīvāk rīkoties, lai pēc iespējas drīz varētu sākt darboties Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls (EMODNET); |
| --- | --- |

59.

piekrīt tam, ka ir ļoti svarīgi veidot starpnozaru zinātnisko un tehnoloģisko zināšanu bāzi par Eiropas jūrām un piekrasti; prasa Komisijai un dalībvalstīm sadarbībā ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem novērtēt jau izveidotās datubāzes un novērošanas programmas un aktīvāk rīkoties, lai pēc iespējas drīz varētu sākt darboties Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls (EMODNET);

| 60. | mudina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm sākt īstenot plānu par nogrimušo kuģu vraku un zemūdens arheoloģisko vietu — šī Kopienas kultūrvēsturiskā mantojuma — apsekošanu un kartēšanu, tādējādi veicinot izpratni un šo vietu izpēti, palīdzot novērst šo vietu izlaupīšanu, kas joprojām nav retums, un līdz ar to nodrošinot to pareizu saglabāšanu; |
| --- | --- |

60.

mudina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm sākt īstenot plānu par nogrimušo kuģu vraku un zemūdens arheoloģisko vietu — šī Kopienas kultūrvēsturiskā mantojuma — apsekošanu un kartēšanu, tādējādi veicinot izpratni un šo vietu izpēti, palīdzot novērst šo vietu izlaupīšanu, kas joprojām nav retums, un līdz ar to nodrošinot to pareizu saglabāšanu;

| 61. | atzinīgi vērtē Komisijas nesen sagatavoto Eiropas jūru atlantu un mudina ieinteresētās personas Jūrniecības forumu izmantot kā jaunu sadarbības instrumentu un efektīvāk nodrošināt plašu sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē Komisijas nesen sagatavoto Eiropas jūru atlantu un mudina ieinteresētās personas Jūrniecības forumu izmantot kā jaunu sadarbības instrumentu un efektīvāk nodrošināt plašu sabiedrības līdzdalību;

*

* *

| 62. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Eiropas Komisijai. |
| --- | --- |

62.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Eiropas Komisijai.

---

(1)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0128.

(3)  OV C 175 E, 10.7.2008., 531. lpp.

(4)  OV C 279 E, 19.11.2009., 30. lpp.

(5)  Galīgais ziņojums. Pamatlīgums FISH/2007/04, Konkrētais līgums Nr. 4., 2009. gada decembris.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/79

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecības

P7_TA(2010)0387

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (2010/2026(INI))

2012/C 70 E/08

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos sestajai Pasaules Tirdzniecības organizācijas ministru konferencei Honkongā (1), 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā (2), 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (3), 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (4), 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Mercosur saistībā ar sarunām par starpreģionālo asociācijas nolīgumu (5), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai (6), 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par TRIPS nolīgumu un zāļu pieejamību (7), 2007. gada 29. novembra rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām (8), 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības augstākā līmeņa V sanāksmi Limā (9) un 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par gatavošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformai (10), 2008. gada 20. maija rezolūciju par tirdzniecību ar izejvielām un neapstrādātām precēm (11), 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (12) un 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 1. decembra rezolūciju par gatavošanos sestajai Pasaules Tirdzniecības organizācijas ministru konferencei Honkongā (1), 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā (2), 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par tirdzniecību un nabadzību: tirdzniecības politiku izstrāde, lai nodrošinātu tirdzniecības maksimālu ieguldījumu nabadzības mazināšanā (3), 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ciešākām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku (4), 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar Mercosur saistībā ar sarunām par starpreģionālo asociācijas nolīgumu (5), 2007. gada 23. maija rezolūciju par ES atbalstu tirdzniecībai (6), 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par TRIPS nolīgumu un zāļu pieejamību (7), 2007. gada 29. novembra rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām (8), 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Latīņamerikas, Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības augstākā līmeņa V sanāksmi Limā (9) un 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par gatavošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformai (10), 2008. gada 20. maija rezolūciju par tirdzniecību ar izejvielām un neapstrādātām precēm (11), 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (12) un 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (13),

| — | ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas rezolūcijas un jo īpaši 2007. gada 19. decembra rezolūciju par problēmām un iespējām, kuras saimnieciskajām un tirdzniecības attiecībām starp ES un Latīņamerikas valstīm rada globalizācija, 2008. gada 1. maija rezolūciju par Dohas sarunu kārtas uzdevumiem un iespējām, 2009. gada 8. aprīļa rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām un 2010. gada 14. maija rezolūciju par Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārās asamblejas rezolūcijas un jo īpaši 2007. gada 19. decembra rezolūciju par problēmām un iespējām, kuras saimnieciskajām un tirdzniecības attiecībām starp ES un Latīņamerikas valstīm rada globalizācija, 2008. gada 1. maija rezolūciju par Dohas sarunu kārtas uzdevumiem un iespējām, 2009. gada 8. aprīļa rezolūciju par tirdzniecību un klimata pārmaiņām un 2010. gada 14. maija rezolūciju par Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformu,

| — | ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) veltītās parlamentārās konferences sesiju nobeiguma deklarācijas, kas pieņemtas Ženēvā 2003. gada 18. februārī, Kankunā 2003. gada 12. septembrī, Briselē 2004. gada 26. novembrī, Honkongā 2005. gada 15. decembrī un Ženēvā 2006. gada 2. decembrī un 2008. gada 12. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) veltītās parlamentārās konferences sesiju nobeiguma deklarācijas, kas pieņemtas Ženēvā 2003. gada 18. februārī, Kankunā 2003. gada 12. septembrī, Briselē 2004. gada 26. novembrī, Honkongā 2005. gada 15. decembrī un Ženēvā 2006. gada 2. decembrī un 2008. gada 12. septembrī,

| — | ņemot vērā deklarācijas, kas pieņemtas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības dalībvalstu valstu un valdību vadītāju sešos samitos, kuri notika Riodežaneiro (1999. gada 28. un 29. jūnijs), Madridē (2002. gada 17. un 18. maijs), Gvadalaharā (2004. gada 28. un 29. maijs), Vīnē (2006. gada 12. un 13. maijs), Limā (2008. gada 16. un 17. maijs) un Madridē (2010. gada 18. maijs), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarācijas, kas pieņemtas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības dalībvalstu valstu un valdību vadītāju sešos samitos, kuri notika Riodežaneiro (1999. gada 28. un 29. jūnijs), Madridē (2002. gada 17. un 18. maijs), Gvadalaharā (2004. gada 28. un 29. maijs), Vīnē (2006. gada 12. un 13. maijs), Limā (2008. gada 16. un 17. maijs) un Madridē (2010. gada 18. maijs),

| — | ņemot vērā kopīgos paziņojumus Piektajā ES un Meksikas augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 16. maijā), Ceturtajā ES un Mercosur augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 17. maijā), Ceturtajā ES un Čīles augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 17. maijā), Ceturtajā ES un Cariforum augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 17. maijā), Ceturtajā ES un Centrālamerikas augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 19. maijā) un ES un Andu kopienas augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 19. maijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgos paziņojumus Piektajā ES un Meksikas augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 16. maijā), Ceturtajā ES un Mercosur augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 17. maijā), Ceturtajā ES un Čīles augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 17. maijā), Ceturtajā ES un Cariforum augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 17. maijā), Ceturtajā ES un Centrālamerikas augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 19. maijā) un ES un Andu kopienas augstākā līmeņa sanāksmē (2010. gada 19. maijā),

| — | ņemot vērā Ženēvas nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu un Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvas nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Brazīliju, Ekvadoru, Gvatemalu, Hondurasu, Kolumbiju, Kostariku, Meksiku, Nikaragvu, Panamu, Peru un Venecuēlu un Nolīgumu par banānu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm,

| — | ņemot vērā nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, un ES un Čīles Attīstības un inovācijas asociāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, un ES un Čīles Attīstības un inovācijas asociāciju,

| — | ņemot vērā Ekonomikas partnerības, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, un Meksikas un ES stratēģiskās partnerattiecības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas partnerības, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, un Meksikas un ES stratēģiskās partnerattiecības,

| — | ņemot vērā sarunu noslēgšanu par asociācijas nolīgumu starp ES un Centrālameriku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sarunu noslēgšanu par asociācijas nolīgumu starp ES un Centrālameriku,

| — | ņemot vērā sarunu noslēgšanu starp ES un Kolumbiju un Peru par daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sarunu noslēgšanu starp ES un Kolumbiju un Peru par daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu,

| — | ņemot vērā ES un Mercosur sarunu atsākšanu, lai abu reģionu starpā noslēgtu vērienīgu un līdzsvarotu asociācijas nolīgumu, kas stiprinātu pušu attiecības un dotu tām ieguldījumu gan politiskā, gan ekonomiskā ziņā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Mercosur sarunu atsākšanu, lai abu reģionu starpā noslēgtu vērienīgu un līdzsvarotu asociācijas nolīgumu, kas stiprinātu pušu attiecības un dotu tām ieguldījumu gan politiskā, gan ekonomiskā ziņā,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asociācijas 2010. gada 1. aprīlī pieņemto deklarāciju par ES un Latīņamerikas nolīgumu banānu jomā un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu audzētājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asociācijas 2010. gada 1. aprīlī pieņemto deklarāciju par ES un Latīņamerikas nolīgumu banānu jomā un tā ietekmi uz ĀKK un ES banānu audzētājiem,

| — | ņemot vērā kopīgo komunikē, kuru pieņēma Rio grupas un Eiropas Savienības XIV ministru sanāksmē, kas risinājās 2009. gada 11.–14. maijā Prāgā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo komunikē, kuru pieņēma Rio grupas un Eiropas Savienības XIV ministru sanāksmē, kas risinājās 2009. gada 11.–14. maijā Prāgā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” (COM(2009)0495), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. septembra paziņojumu “Eiropas Savienība un Latīņamerika: globālo procesu dalībnieku partnerība” (COM(2009)0495),

| — | ņemot vērā 2010. gada 2. jūnija dokumentu, ar kura palīdzību Komisija atklāja ES tirdzniecības politikas turpmākās ievirzes publisku apspriešanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 2. jūnija dokumentu, ar kura palīdzību Komisija atklāja ES tirdzniecības politikas turpmākās ievirzes publisku apspriešanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2009. gada 8. decembra secinājumus par Eiropas Savienības un Latīņamerikas attiecībām,

| — | ņemot vērā 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 964/2007 un (EK) Nr. 1100/2006 (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 5. jūnija rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 964/2007 un (EK) Nr. 1100/2006 (14),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un (EK) Nr. 964/2007 (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, (EK) Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un (EK) Nr. 964/2007 (15),

| — | ņemot vērā Marrākešas Nolīgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Marrākešas Nolīgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu,

| — | ņemot vērā PTO Ministru konferences deklarācijas, kas pieņemtas 2001. gada 14. novembrī Dohā un 2005. gada 18. decembrī Honkongā, un priekšsēdētāja kopsavilkumu, kas pieņemts 2009. gada 2. decembrī Ženēvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO Ministru konferences deklarācijas, kas pieņemtas 2001. gada 14. novembrī Dohā un 2005. gada 18. decembrī Honkongā, un priekšsēdētāja kopsavilkumu, kas pieņemts 2009. gada 2. decembrī Ženēvā,

| — | ņemot vērā Peter Sutherland vadītās konsultatīvās padomes 2005. gada janvāra ziņojumu par PTO nākotni (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Peter Sutherland vadītās konsultatīvās padomes 2005. gada janvāra ziņojumu par PTO nākotni (16),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemti kritēriji nabadzības izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi pieņemti kritēriji nabadzības izskaušanai,

| — | ņemot vērā 2009. gada ziņojumu par tūkstošgades attīstības mērķiem un ANO ģenerālsekretāra 2010. gada 12. februāra ziņojumu par Tūkstošgades deklarācijas īstenošanu, kuras nosaukums ir “Turēt solījumu — mērķtiecīgs pārskats vienotas rīcības veicināšanai, lai līdz 2015. gadam sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada ziņojumu par tūkstošgades attīstības mērķiem un ANO ģenerālsekretāra 2010. gada 12. februāra ziņojumu par Tūkstošgades deklarācijas īstenošanu, kuras nosaukums ir “Turēt solījumu — mērķtiecīgs pārskats vienotas rīcības veicināšanai, lai līdz 2015. gadam sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), tai pievienoto Kioto protokolu un UNFCCC pušu 15. konferences Kopenhāgenā rezultātus (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), tai pievienoto Kioto protokolu un UNFCCC pušu 15. konferences Kopenhāgenā rezultātus (17),

| — | ņemot vērā UNFCCC pušu 16. konferenci, ko paredzēts rīkot Meksikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC pušu 16. konferenci, ko paredzēts rīkot Meksikā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, starptautiskos paktus par cilvēktiesībām, Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, starptautiskos paktus par cilvēktiesībām, Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (ICESCR),

| — | ņemot vērā Lisabonas līgumu, jo īpaši tā 3. un 21. pantu, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas līgumu, jo īpaši tā 3. un 21. pantu, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā ES ārējos nolīgumos iekļautās cilvēktiesību klauzulas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ārējos nolīgumos iekļautās cilvēktiesību klauzulas,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un tās Pasaules nodarbinātības paktu, kas pieņemts ar globālu konsensu 2009. gada 19. jūnijā Starptautiskajā darba konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un tās Pasaules nodarbinātības paktu, kas pieņemts ar globālu konsensu 2009. gada 19. jūnijā Starptautiskajā darba konferencē,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (KSDI), ko ANO Ģenerālā Asambleja pieņēma 1979. gadā, kā arī šīs konvencijas Fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (KSDI), ko ANO Ģenerālā Asambleja pieņēma 1979. gadā, kā arī šīs konvencijas Fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā Joseph E. Stiglitz ziņojumu un Konferences par pasaules finanšu un ekonomikas krīzi un tās ietekmi uz attīstību (2009. gada 24.–26. jūnijs) noslēguma dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Joseph E. Stiglitz ziņojumu un Konferences par pasaules finanšu un ekonomikas krīzi un tās ietekmi uz attīstību (2009. gada 24.–26. jūnijs) noslēguma dokumentu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0277/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0277/2010),

| A. | tā kā Latīņamerikai un Eiropas Savienībai ir ne vien kopīgas vērtības, vēsture un kultūra, bet tās arī veido stratēģisku partnerību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Latīņamerikai un Eiropas Savienībai ir ne vien kopīgas vērtības, vēsture un kultūra, bet tās arī veido stratēģisku partnerību;

| B. | tā kā pēdējo trīsdesmit gadu laikā Latīņamerikas starptautiskās tirdzniecības attiecības ir piedzīvojušas lielu dažādošanas procesu, tādējādi cenšoties mazināt tās atkarības līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējo trīsdesmit gadu laikā Latīņamerikas starptautiskās tirdzniecības attiecības ir piedzīvojušas lielu dažādošanas procesu, tādējādi cenšoties mazināt tās atkarības līmeni;

| C. | tā kā Eiropas Savienība ir pastiprinājusi ekonomikas un tirdzniecības attiecības ar Latīņameriku, kļūstot par tās otro nozīmīgāko tirdzniecības partneri un nozīmīgāko partneri attiecībā uz Mercosur un Čīli; tā kā saskaņā ar Eurostat datiem laika posmā no 1999. gada līdz 2008. gadam tirdzniecības apjoms ir divkāršojies, proti, ES ir importējusi preces no Latīņamerikas EUR 96,14 miljardu apmērā un eksportējusi uz šo reģionu preces EUR 76,81 miljarda apmērā, un vienlaikus ir bijis stabils pieaugums pakalpojumu tirdzniecībā; tā kā ārkārtīgi negatīvās finanšu un ekonomikas krīzes dēļ šie rādītāji 2009. gadā samazinājās — EUR 70,11 miljardi preču importam un EUR 61,57 preču eksportam —, tomēr 2010. gadā tie atkal sāka palielināties; tā kā Latīņamerikā Eiropas valstis ir lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu (Foreign Direct Investment — FDI) avots; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienība ir pastiprinājusi ekonomikas un tirdzniecības attiecības ar Latīņameriku, kļūstot par tās otro nozīmīgāko tirdzniecības partneri un nozīmīgāko partneri attiecībā uz Mercosur un Čīli; tā kā saskaņā ar Eurostat datiem laika posmā no 1999. gada līdz 2008. gadam tirdzniecības apjoms ir divkāršojies, proti, ES ir importējusi preces no Latīņamerikas EUR 96,14 miljardu apmērā un eksportējusi uz šo reģionu preces EUR 76,81 miljarda apmērā, un vienlaikus ir bijis stabils pieaugums pakalpojumu tirdzniecībā; tā kā ārkārtīgi negatīvās finanšu un ekonomikas krīzes dēļ šie rādītāji 2009. gadā samazinājās — EUR 70,11 miljardi preču importam un EUR 61,57 preču eksportam —, tomēr 2010. gadā tie atkal sāka palielināties; tā kā Latīņamerikā Eiropas valstis ir lielākais ārvalstu tiešo ieguldījumu (Foreign Direct Investment — FDI) avots;

| D. | tā kā Latīņamerika, neraugoties uz tās bagātajiem dabas resursiem, ir starp tiem reģioniem, kuri nav spējuši palielināt savu daļu starptautiskajā tirdzniecībā, un zaudē savas pozīcijas, atkāpjoties konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomikas dalībnieku — Āzijas valstu — priekšā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Latīņamerika, neraugoties uz tās bagātajiem dabas resursiem, ir starp tiem reģioniem, kuri nav spējuši palielināt savu daļu starptautiskajā tirdzniecībā, un zaudē savas pozīcijas, atkāpjoties konkurētspējīgāko un dinamiskāko ekonomikas dalībnieku — Āzijas valstu — priekšā;

| E. | tā kā vairākas Latīņamerikas valstis ir ierindotas starp trim tām valstīm pasaulē, kuras ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņām, un ņemot vērā pārtuksnešošanās procesu un mežu izciršanas ietekmi un tādu dabas parādību pieaugumu kā cikloni un sugu izzušana, kas plašā mērā skar Latīņameriku, kā arī konkrētus, satraucošus un ārkārtīgi zīmīgus piemērus globālajam postam, ko izraisa klimata pārmaiņas, piemēram, situācija Amazones mūžamežos un risks, ko rada Andu šļūdoņi; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairākas Latīņamerikas valstis ir ierindotas starp trim tām valstīm pasaulē, kuras ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņām, un ņemot vērā pārtuksnešošanās procesu un mežu izciršanas ietekmi un tādu dabas parādību pieaugumu kā cikloni un sugu izzušana, kas plašā mērā skar Latīņameriku, kā arī konkrētus, satraucošus un ārkārtīgi zīmīgus piemērus globālajam postam, ko izraisa klimata pārmaiņas, piemēram, situācija Amazones mūžamežos un risks, ko rada Andu šļūdoņi;

| F. | tā kā saskaņā ar Latīņamerikas un Karību jūras valstu Ekonomikas komisijas (ECLAC) datiem ievērojamus panākumus nabadzības mazināšanā varētu gūt, ja nabadzības līmeni Latīņamerikā izdotos samazināt no 44,4 % 2003. gadā līdz 33 % 2010. gadā, vienlaikus ņemot vērā, ka nabadzība un migrācija arvien vairāk skar sievietes, un tā kā saskaņā ar ECLAC un UNICEF datiem aptuveni 63 % bērnu un jauniešu Latīņamerikā cieš no nabadzības; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Latīņamerikas un Karību jūras valstu Ekonomikas komisijas (ECLAC) datiem ievērojamus panākumus nabadzības mazināšanā varētu gūt, ja nabadzības līmeni Latīņamerikā izdotos samazināt no 44,4 % 2003. gadā līdz 33 % 2010. gadā, vienlaikus ņemot vērā, ka nabadzība un migrācija arvien vairāk skar sievietes, un tā kā saskaņā ar ECLAC un UNICEF datiem aptuveni 63 % bērnu un jauniešu Latīņamerikā cieš no nabadzības;

| G. | tā kā ar attīstības līmeņa atšķirībām ir izskaidrojams, kāpēc atsevišķu ES valstu tirdzniecība ar Latīņamerikas un Karību jūras reģionu (LAC) ir asimetriska eksportēto preču veida ziņā; tā kā tirdzniecībai abu reģionu starpā piemīt augsta koncentrācija un, lai gan kopš 1990. gada tā ir pieaugusi vairāk nekā divkārtīgi, šīs tirdzniecības attīstības tempi ir mazāki nekā starp šiem abiem reģioniem un pārējo pasaules daļu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar attīstības līmeņa atšķirībām ir izskaidrojams, kāpēc atsevišķu ES valstu tirdzniecība ar Latīņamerikas un Karību jūras reģionu (LAC) ir asimetriska eksportēto preču veida ziņā; tā kā tirdzniecībai abu reģionu starpā piemīt augsta koncentrācija un, lai gan kopš 1990. gada tā ir pieaugusi vairāk nekā divkārtīgi, šīs tirdzniecības attīstības tempi ir mazāki nekā starp šiem abiem reģioniem un pārējo pasaules daļu;

| H. | tā kā 2008. gadā Limā rīkotās ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu galotņu tikšanās rezultātā tika definētas divpusējās reģionālās stratēģiskās partnerības galvenās līnijas ar mērķi radīt asociācijas nolīgumu tīklu, kurus noslēdz ES un dažādās apakšreģionālās integrācijas grupas; tā kā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu 2010. gada maijā Madridē rīkotā augstākā līmeņa sanāksme ar šo pieeju spēra milzu soli uz priekšu un noveda pie ES un Latīņamerikas un Karību tirdzniecības sarunu atsākšanas, kuras bija “iesaldētas” dažus pēdējos gadus; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2008. gadā Limā rīkotās ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu galotņu tikšanās rezultātā tika definētas divpusējās reģionālās stratēģiskās partnerības galvenās līnijas ar mērķi radīt asociācijas nolīgumu tīklu, kurus noslēdz ES un dažādās apakšreģionālās integrācijas grupas; tā kā ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu 2010. gada maijā Madridē rīkotā augstākā līmeņa sanāksme ar šo pieeju spēra milzu soli uz priekšu un noveda pie ES un Latīņamerikas un Karību tirdzniecības sarunu atsākšanas, kuras bija “iesaldētas” dažus pēdējos gadus;

| I. | tā kā ir paredzēts, ka, izveidojot pašreiz spēkā esošu nolīgumu visaptverošu tīklu, par ko sarunas ar dažādām Latīņamerikas valstu grupām jau ir pabeigtas vai vēl turpinās, tiks veicināta abu kontinentu sadarbība, vienlaikus ļaujot reģionālās integrācijas procesam norisināties atšķirīgā tempā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir paredzēts, ka, izveidojot pašreiz spēkā esošu nolīgumu visaptverošu tīklu, par ko sarunas ar dažādām Latīņamerikas valstu grupām jau ir pabeigtas vai vēl turpinās, tiks veicināta abu kontinentu sadarbība, vienlaikus ļaujot reģionālās integrācijas procesam norisināties atšķirīgā tempā;

| J. | tā kā šajā reģionā IKP uz vienu iedzīvotāju ir diapazonā no USD 1 211 Haiti un USD 2 635 Nikaragvā līdz USD 11 225 Brazīlijā un aptuveni USD 15 000 Argentīnā, Čīlē un Meksikā; |
| --- | --- |

J.

tā kā šajā reģionā IKP uz vienu iedzīvotāju ir diapazonā no USD 1 211 Haiti un USD 2 635 Nikaragvā līdz USD 11 225 Brazīlijā un aptuveni USD 15 000 Argentīnā, Čīlē un Meksikā;

| K. | tā kā, neraugoties uz ievērojamo progresu valsts finanšu pārvaldībā, bieži vien no iepriekšējiem laikposmiem pārmantotais parādu slogs joprojām ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem ar tirdzniecību saistītiem ieguldījumiem, attīstībai un drošām valsts finansēm vairākās Latīņamerikas valstīs; |
| --- | --- |

K.

tā kā, neraugoties uz ievērojamo progresu valsts finanšu pārvaldībā, bieži vien no iepriekšējiem laikposmiem pārmantotais parādu slogs joprojām ir viens no būtiskākajiem šķēršļiem ar tirdzniecību saistītiem ieguldījumiem, attīstībai un drošām valsts finansēm vairākās Latīņamerikas valstīs;

| L. | tā kā Latīņamerikā pastāv vispārēja vēlme palielināt šā reģiona ekonomisko nozīmi pasaules ekonomikā un tā kā Latīņamerika ir mazinājusi ekonomisko atkarību, enerģiski dažādojot ekonomiskās attiecības; tā kā Eiropai būtu jārīkojas saprātīgi, lai minētajā nolūkā stiprinātu savu nozīmi un kļūtu par ļoti svarīgu tirdzniecības partneri, un tā kā Latīņamerika joprojām pauž apņemšanos turpināt stiprināt stratēģisko partnerību, kas pamatojas uz kopējiem principiem, kopējām vērtībām un interesēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā Latīņamerikā pastāv vispārēja vēlme palielināt šā reģiona ekonomisko nozīmi pasaules ekonomikā un tā kā Latīņamerika ir mazinājusi ekonomisko atkarību, enerģiski dažādojot ekonomiskās attiecības; tā kā Eiropai būtu jārīkojas saprātīgi, lai minētajā nolūkā stiprinātu savu nozīmi un kļūtu par ļoti svarīgu tirdzniecības partneri, un tā kā Latīņamerika joprojām pauž apņemšanos turpināt stiprināt stratēģisko partnerību, kas pamatojas uz kopējiem principiem, kopējām vērtībām un interesēm;

| M. | tā kā jaunajā ES tirdzniecības politikā, ko pielāgo stratēģijai “Eiropa 2020”, būtu jāņem vērā konkrētā situācija Latīņamerikā; |
| --- | --- |

M.

tā kā jaunajā ES tirdzniecības politikā, ko pielāgo stratēģijai “Eiropa 2020”, būtu jāņem vērā konkrētā situācija Latīņamerikā;

| N. | tā kā viedo tehnoloģiju produktu un augstas kvalitātes produktu eksportam, kas tiek stimulēts stratēģijā “Eiropa 2020”, ir vajadzīgi maksātspējīgi pircēji; tā kā abu pušu interesēs Latīņamerikas un ES savstarpējiem nolīgumiem jāturpina dot taustāmus labumus to attiecīgajām sabiedrībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā viedo tehnoloģiju produktu un augstas kvalitātes produktu eksportam, kas tiek stimulēts stratēģijā “Eiropa 2020”, ir vajadzīgi maksātspējīgi pircēji; tā kā abu pušu interesēs Latīņamerikas un ES savstarpējiem nolīgumiem jāturpina dot taustāmus labumus to attiecīgajām sabiedrībām;

| O. | tā kā 2004. gadā sarunas, kuru mērķis bija radīt brīvās tirdzniecības zonu ar 750 miljoniem patērētāju, iestrēga pie diskusijām, kas galvenokārt attiecās uz Mercosur eksportētāju piekļuvi Eiropas lauksaimniecības tirgiem, |
| --- | --- |

O.

tā kā 2004. gadā sarunas, kuru mērķis bija radīt brīvās tirdzniecības zonu ar 750 miljoniem patērētāju, iestrēga pie diskusijām, kas galvenokārt attiecās uz Mercosur eksportētāju piekļuvi Eiropas lauksaimniecības tirgiem,

| 1. | uzsver, ka Lisabonas līgums nosaka, ka ES tirdzniecības politika ir Savienības vispārējās ārējās darbības neatņemama un atbilstoša sastāvdaļa un ka tai var būt izšķiroša un pozitīva loma, radot vērtības, uzlabojot ekonomiskās un politiskās attiecības starp tautām un valstīm, nodrošinot mieru un pievēršoties attīstības, vides un sociālajiem mērķiem, un šīm politikām ir jāpapildina citai citu, lai sasniegtu Līgumā par Eiropas Savienību noteiktos mērķus; uzskata, ka mūsdienu Eiropas tirdzniecības politikai var būt nozīmīga loma, sasniedzot ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un izpildot starptautiskās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām, nodrošinātību ar pārtiku un vides ilgtspēju; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Lisabonas līgums nosaka, ka ES tirdzniecības politika ir Savienības vispārējās ārējās darbības neatņemama un atbilstoša sastāvdaļa un ka tai var būt izšķiroša un pozitīva loma, radot vērtības, uzlabojot ekonomiskās un politiskās attiecības starp tautām un valstīm, nodrošinot mieru un pievēršoties attīstības, vides un sociālajiem mērķiem, un šīm politikām ir jāpapildina citai citu, lai sasniegtu Līgumā par Eiropas Savienību noteiktos mērķus; uzskata, ka mūsdienu Eiropas tirdzniecības politikai var būt nozīmīga loma, sasniedzot ANO Tūkstošgades attīstības mērķus un izpildot starptautiskās saistības attiecībā uz cilvēktiesībām, nodrošinātību ar pārtiku un vides ilgtspēju;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka tirdzniecības attiecības ar partneriem Latīņamerikā kļūst Eiropas Savienībai par prioritāti; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka tirdzniecības attiecības ar partneriem Latīņamerikā kļūst Eiropas Savienībai par prioritāti;

| 3. | norāda, ka tirdzniecības politika ir nozīmīgs instruments, lai sasniegtu mērķi attiecībā uz divpusējām reģionālajām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku; šajā sakarībā atbalsta Eiropas un Latīņamerikas starpreģionālo partnerattiecību izveidi pēc tāda parauga, kas ir saderīgs ar PTO reģionālo politiku; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka tirdzniecības politika ir nozīmīgs instruments, lai sasniegtu mērķi attiecībā uz divpusējām reģionālajām partnerattiecībām starp Eiropas Savienību un Latīņameriku; šajā sakarībā atbalsta Eiropas un Latīņamerikas starpreģionālo partnerattiecību izveidi pēc tāda parauga, kas ir saderīgs ar PTO reģionālo politiku;

| 4. | atzīmē, ka Eiropas un Latīņamerikas ekonomikas sfēru ciešākas integrācijas mērķim jābūt tādas situācijas radīšanai, kurā ieguvējas ir abas puses; uzsver, ka intensīvākām un taisnīgākām tirdzniecības attiecībām būtu jārada vairāk un labākas darbavietas abos reģionos un jāatbalsta mērķis panākt resursu ziņā efektīvāku un videi nekaitīgāku ekonomiku; tomēr atzīmē, ka tirdzniecības pieaugums nedrīkstētu novest pie mežu izciršanas un siltumnīcefekta gāzu emisiju pieauguma; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka Eiropas un Latīņamerikas ekonomikas sfēru ciešākas integrācijas mērķim jābūt tādas situācijas radīšanai, kurā ieguvējas ir abas puses; uzsver, ka intensīvākām un taisnīgākām tirdzniecības attiecībām būtu jārada vairāk un labākas darbavietas abos reģionos un jāatbalsta mērķis panākt resursu ziņā efektīvāku un videi nekaitīgāku ekonomiku; tomēr atzīmē, ka tirdzniecības pieaugums nedrīkstētu novest pie mežu izciršanas un siltumnīcefekta gāzu emisiju pieauguma;

| 5. | aicina Komisiju aktīvi atbalstīt taisnīgas tirdzniecības sistēmu attīstīšanu un noturīgi apsaimniekotu resursu tirdzniecību; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju aktīvi atbalstīt taisnīgas tirdzniecības sistēmu attīstīšanu un noturīgi apsaimniekotu resursu tirdzniecību;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Madrides deklarācijā tiek uzskatāmi atzītas valstu suverēnās tiesības pārvaldīt un reglamentēt savus dabas resursus, vienlaikus uzsverot, ka pienācīga vērība jāvelta ilgtspējas kritērijiem; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka Madrides deklarācijā tiek uzskatāmi atzītas valstu suverēnās tiesības pārvaldīt un reglamentēt savus dabas resursus, vienlaikus uzsverot, ka pienācīga vērība jāvelta ilgtspējas kritērijiem;

| 7. | uzstāj, ka visām valstīm ir tiesības izveidot vajadzīgos mehānismus, lai aizstāvētu savu nodrošinātību ar pārtiku un nodrošinātu mazo un vidējo pārtikas ražotāju izdzīvošanu un attīstību; |
| --- | --- |

7.

uzstāj, ka visām valstīm ir tiesības izveidot vajadzīgos mehānismus, lai aizstāvētu savu nodrošinātību ar pārtiku un nodrošinātu mazo un vidējo pārtikas ražotāju izdzīvošanu un attīstību;

| 8. | uzskata, ka, lai gūtu lielāku labumu no tirdzniecības attiecībām un atbilstoši izplatītu ieguvumus no tirdzniecības iedzīvotāju starpā, abu reģionu valdībām būtu jāizmanto šie ieguvumi, lai uzlabotu sociālo labklājību, un jāpapildina tirdzniecības politika, pieņemot atbilstošas iekšējas un strukturālas reformas, jo īpaši sociālajā un finanšu jomā, vienlaikus veicinot atbildību par tirdzniecības reformām un turpinot uzlabot institucionālās spējas saistībā ar tirdzniecību; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka, lai gūtu lielāku labumu no tirdzniecības attiecībām un atbilstoši izplatītu ieguvumus no tirdzniecības iedzīvotāju starpā, abu reģionu valdībām būtu jāizmanto šie ieguvumi, lai uzlabotu sociālo labklājību, un jāpapildina tirdzniecības politika, pieņemot atbilstošas iekšējas un strukturālas reformas, jo īpaši sociālajā un finanšu jomā, vienlaikus veicinot atbildību par tirdzniecības reformām un turpinot uzlabot institucionālās spējas saistībā ar tirdzniecību;

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt valstij specifiskas papildu politikas, lai palielinātu tirdzniecības iespējas ieinteresēto pušu starpā saskaņā ar īpašajiem attīstības mērķiem; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi izmantot tirdzniecības atbalstu un panākt tirdzniecības intensifikāciju, lai sekmētu attīstību; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt valstij specifiskas papildu politikas, lai palielinātu tirdzniecības iespējas ieinteresēto pušu starpā saskaņā ar īpašajiem attīstības mērķiem; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi izmantot tirdzniecības atbalstu un panākt tirdzniecības intensifikāciju, lai sekmētu attīstību;

| 10. | atzinīgi vērtē pozitīvās norises tajās Latīņamerikas valstīs, kurās jaunā tirdzniecības un resursu politika kopā ar iekšējām reformām ir devusi ieguldījumu nabadzības un nevienlīdzības mazināšanā, par ko liecina to Džini koeficienta uzlabošanās, un uzskata, ka šie sasniegumi ir uzskatāms piemērs tam, pie kādiem nosacījumiem tirdzniecības politikai var būt progresīva sadalīšanas ietekme; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē pozitīvās norises tajās Latīņamerikas valstīs, kurās jaunā tirdzniecības un resursu politika kopā ar iekšējām reformām ir devusi ieguldījumu nabadzības un nevienlīdzības mazināšanā, par ko liecina to Džini koeficienta uzlabošanās, un uzskata, ka šie sasniegumi ir uzskatāms piemērs tam, pie kādiem nosacījumiem tirdzniecības politikai var būt progresīva sadalīšanas ietekme;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Latīņamerikā tiek pētītas jaunas un vērienīgas ekonomiskās sadarbības formas, kuras tiek saistītas ar sociālekonomisko politiku; aicina Komisiju atbalstīt šādu pieeju dienvidu–dienvidu integrācijai un ES tirdzniecības nolīgumos izvairīties noteikt tādas klauzulas, kas mazinātu attiecīgo integrācijas pieeju pozitīvos rezultātus; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka Latīņamerikā tiek pētītas jaunas un vērienīgas ekonomiskās sadarbības formas, kuras tiek saistītas ar sociālekonomisko politiku; aicina Komisiju atbalstīt šādu pieeju dienvidu–dienvidu integrācijai un ES tirdzniecības nolīgumos izvairīties noteikt tādas klauzulas, kas mazinātu attiecīgo integrācijas pieeju pozitīvos rezultātus;

| 12. | uzsver, ka jāpiesaista resursi un tehniskā palīdzība, lai noteiktu un finansētu programmas, kuras nodrošina vietējas un reģionālas ražošanas iespējas, lai garantētu pārtikas apgādes drošību un noturīgu piekļuvi pasaules tirgiem tādām atstumtajām kopienām, kas atrodas sociālekonomiskās piramīdas pašā apakšā, un maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka jāpiesaista resursi un tehniskā palīdzība, lai noteiktu un finansētu programmas, kuras nodrošina vietējas un reģionālas ražošanas iespējas, lai garantētu pārtikas apgādes drošību un noturīgu piekļuvi pasaules tirgiem tādām atstumtajām kopienām, kas atrodas sociālekonomiskās piramīdas pašā apakšā, un maziem un vidējiem uzņēmumiem;

| 13. | uzskata, ka ar tirdzniecību saistītam atbalstam būtu jāpalīdz ražotājiem samazināt darījumu izmaksas, kas rodas, pildot reglamentējošos noteikumus un kvalitātes standartus, un ka būtu jāizstrādā programmas, lai palīdzētu uzņēmumiem attiecībā uz kontroli, testēšanu un oficiālo sertifikāciju; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ar tirdzniecību saistītam atbalstam būtu jāpalīdz ražotājiem samazināt darījumu izmaksas, kas rodas, pildot reglamentējošos noteikumus un kvalitātes standartus, un ka būtu jāizstrādā programmas, lai palīdzētu uzņēmumiem attiecībā uz kontroli, testēšanu un oficiālo sertifikāciju;

| 14. | uzsver, cik svarīgi ir piemērot vides, izsekojamības un pārtikas nodrošinātības standartus importētiem lauksaimniecības produktiem sadarbības nolīgumu kontekstā starp ES un Latīņamerikas valstīm; |
| --- | --- |

14.

uzsver, cik svarīgi ir piemērot vides, izsekojamības un pārtikas nodrošinātības standartus importētiem lauksaimniecības produktiem sadarbības nolīgumu kontekstā starp ES un Latīņamerikas valstīm;

| 15. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Latīņamerika nepārtrauktu dažādot tirdzniecību, kas pamatojas, galvenokārt, uz izejvielu tirdzniecību, kā arī nolūkā konkurēt pasaulē turpinātu centienus panākt tādu ilgtspējīgu tirdzniecību ar precēm un pakalpojumiem, kas nodrošina lielāku pievienoto vērtību; uzskata, ka globālā mēroga transportam saistībā ar pašreizējām piegādes līnijām un starptautisko darba sadalījumu būtu jāņem vērā bažas radošie vides jautājumi; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Latīņamerika nepārtrauktu dažādot tirdzniecību, kas pamatojas, galvenokārt, uz izejvielu tirdzniecību, kā arī nolūkā konkurēt pasaulē turpinātu centienus panākt tādu ilgtspējīgu tirdzniecību ar precēm un pakalpojumiem, kas nodrošina lielāku pievienoto vērtību; uzskata, ka globālā mēroga transportam saistībā ar pašreizējām piegādes līnijām un starptautisko darba sadalījumu būtu jāņem vērā bažas radošie vides jautājumi;

| 16. | prasa veidot ciešāku sadarbību starp ES un Latīņamerikas valstīm, lai atbilstoši Madrides deklarācijā noteiktajām saistībām kopīgiem spēkiem noslēgtu taisnīgu, mērķtiecīgu un visaptverošu PTO Dohas nolīgumu; uzsver, ka uz atklātiem un taisnīgiem noteikumiem balstīta daudzpusēja tirdzniecības sistēma sekmēs pasaules ekonomikas atlabšanu no ekonomikas krīzes un veicinās izaugsmi un attīstību, attiecīgā gadījumā un saskaņā ar principu par īpašu un diferencētu pieeju jaunattīstības valstīm pakāpeniski un līdzsvaroti samazinot tarifu un ārpustarifu tirdzniecības šķēršļus, vienlaikus efektīvi mazinot nabadzību; |
| --- | --- |

16.

prasa veidot ciešāku sadarbību starp ES un Latīņamerikas valstīm, lai atbilstoši Madrides deklarācijā noteiktajām saistībām kopīgiem spēkiem noslēgtu taisnīgu, mērķtiecīgu un visaptverošu PTO Dohas nolīgumu; uzsver, ka uz atklātiem un taisnīgiem noteikumiem balstīta daudzpusēja tirdzniecības sistēma sekmēs pasaules ekonomikas atlabšanu no ekonomikas krīzes un veicinās izaugsmi un attīstību, attiecīgā gadījumā un saskaņā ar principu par īpašu un diferencētu pieeju jaunattīstības valstīm pakāpeniski un līdzsvaroti samazinot tarifu un ārpustarifu tirdzniecības šķēršļus, vienlaikus efektīvi mazinot nabadzību;

| 17. | pauž nožēlu par protekcionisma pasākumiem, ko finanšu krīzes laikā veica dažas Latīņamerikas valstis, jo īpaši Argentīna; mudina Komisiju regulāri kopā ar Latīņamerikas valstīm pievērsties jautājumam par tirgus piekļuvi; |
| --- | --- |

17.

pauž nožēlu par protekcionisma pasākumiem, ko finanšu krīzes laikā veica dažas Latīņamerikas valstis, jo īpaši Argentīna; mudina Komisiju regulāri kopā ar Latīņamerikas valstīm pievērsties jautājumam par tirgus piekļuvi;

| 18. | uzsver, ka visu astoņu ANO TAM sasniegšana būtu jāskata kā nozīmīgs uzdevums pašreizējās daudzpusējās un divpusējās tirdzniecības sarunās; uzsver, ka, lai pildītu Madrides deklarācijā atgādinātos solījumus par TAM sasniegšanu un nabadzības likvidēšanu pasaulē, būs vajadzīgi tādi tirdzniecības apstākļi, kas jaunattīstības valstīm Latīņamerikā patiešām sniedz piekļuvi attīstīto valstu tirgiem un kas var saglabāt un attīstīt šajās valstīs konkurētspējīgas pārtikas ražošanas un pārstrādes nozares, proti, tirdzniecības apstākļiem jābūt tādiem, lai varētu īstenot taisnīgāku tirdzniecības praksi un piemērot stingrus un iedarbīgus vides un sociālo tiesību aizsardzības noteikumus; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka visu astoņu ANO TAM sasniegšana būtu jāskata kā nozīmīgs uzdevums pašreizējās daudzpusējās un divpusējās tirdzniecības sarunās; uzsver, ka, lai pildītu Madrides deklarācijā atgādinātos solījumus par TAM sasniegšanu un nabadzības likvidēšanu pasaulē, būs vajadzīgi tādi tirdzniecības apstākļi, kas jaunattīstības valstīm Latīņamerikā patiešām sniedz piekļuvi attīstīto valstu tirgiem un kas var saglabāt un attīstīt šajās valstīs konkurētspējīgas pārtikas ražošanas un pārstrādes nozares, proti, tirdzniecības apstākļiem jābūt tādiem, lai varētu īstenot taisnīgāku tirdzniecības praksi un piemērot stingrus un iedarbīgus vides un sociālo tiesību aizsardzības noteikumus;

| 19. | uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jācenšas izstrādāt atbilstošāku piedāvājumu, kura mērķis būtu kalpot mūsu partneru ekonomiskās attīstības interesēm, lai kopā ar ASV un Ķīnu nodrošinātu šajā reģionā savu klātbūtni; uzskata, ka tur būtu jāietilpst visaptverošiem piedāvājumiem, piemēram, attiecībā uz veiktspējas palielināšanu un tehnoloģijas nodošanu; uzsver arī nepieciešamību pēc cieņpilnas attieksmes pret mūsu partneriem un asimetrisko vajadzību atzīšanas; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka Eiropas Savienībai būtu jācenšas izstrādāt atbilstošāku piedāvājumu, kura mērķis būtu kalpot mūsu partneru ekonomiskās attīstības interesēm, lai kopā ar ASV un Ķīnu nodrošinātu šajā reģionā savu klātbūtni; uzskata, ka tur būtu jāietilpst visaptverošiem piedāvājumiem, piemēram, attiecībā uz veiktspējas palielināšanu un tehnoloģijas nodošanu; uzsver arī nepieciešamību pēc cieņpilnas attieksmes pret mūsu partneriem un asimetrisko vajadzību atzīšanas;

| 20. | atgādina, cik svarīgi ir iekļaut klauzulas par cilvēktiesībām un vides un sociālos standartus visos nolīgumos, kas noslēgti starp ES un trešām valstīm, tostarp Latīņamerikas valstīm, lai ārējā darbība būtu saskaņota, atspoguļojot ES ekonomiskās intereses un popularizējot pamatvērtības; |
| --- | --- |

20.

atgādina, cik svarīgi ir iekļaut klauzulas par cilvēktiesībām un vides un sociālos standartus visos nolīgumos, kas noslēgti starp ES un trešām valstīm, tostarp Latīņamerikas valstīm, lai ārējā darbība būtu saskaņota, atspoguļojot ES ekonomiskās intereses un popularizējot pamatvērtības;

| 21. | uzsver, ka pozitīvām tirgus norisēm visā vērtību ķēdē jārada pienācīgi ienākumu līmeņi un ka peļņas normai būtu jādod labums visiem dalībniekiem, kas iesaistīti visā vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka pozitīvām tirgus norisēm visā vērtību ķēdē jārada pienācīgi ienākumu līmeņi un ka peļņas normai būtu jādod labums visiem dalībniekiem, kas iesaistīti visā vērtību ķēdē;

| 22. | uzsver, ka ir jāpiešķir mūsu tirdzniecības partnerattiecībām patiesa Eiropas dimensija, palielinot Latīņamerikas valstu tirdzniecību ar visām valstīm, tostarp Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm; uzskata, ka mūsu tirdzniecības attiecībās ir jāietver plašs ekonomiskās darbības spektrs; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka ir jāpiešķir mūsu tirdzniecības partnerattiecībām patiesa Eiropas dimensija, palielinot Latīņamerikas valstu tirdzniecību ar visām valstīm, tostarp Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm; uzskata, ka mūsu tirdzniecības attiecībās ir jāietver plašs ekonomiskās darbības spektrs;

| 23. | uzsver konstruktīvo lomu, kāda būtu jāuzņemas ES reģistrētiem uzņēmumiem, kuri darbojas Latīņamerikā, piemērojot augstus vides, sociālās aizsardzības un kvalitātes vadības standartus un piedāvājot pienācīgas algas un darba drošību; |
| --- | --- |

23.

uzsver konstruktīvo lomu, kāda būtu jāuzņemas ES reģistrētiem uzņēmumiem, kuri darbojas Latīņamerikā, piemērojot augstus vides, sociālās aizsardzības un kvalitātes vadības standartus un piedāvājot pienācīgas algas un darba drošību;

| 24. | apzinās dažus agrāk notikušus gadījumus, kad uzņēmumi, kas darbojas Latīņamerikā, izdara pārkāpumus, kas izraisa vides degradēšanos, darbaspēka ekspluatāciju, kā arī nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus; norāda, ka ES kopumā un ES reģistrētiem uzņēmumiem, kas darbojas Latīņamerikā, būtu ar savu rīcību jārāda piemērs vides, sociālajos un ar nodarbinātību saistītos jautājumos plašākā pārredzamības un cilvēktiesību ievērošanas satvarā, kas nodrošina visu iesaistīto personu aizsardzību; uzsver, ka Eiropas starptautiskie uzņēmumi ir lielā mērā atbildīgi par ES tēlu šajā reģionā un tiem ir jāpropagandē ES vērtības, ievērojot korporatīvas sociālās atbildības principu; |
| --- | --- |

24.

apzinās dažus agrāk notikušus gadījumus, kad uzņēmumi, kas darbojas Latīņamerikā, izdara pārkāpumus, kas izraisa vides degradēšanos, darbaspēka ekspluatāciju, kā arī nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus; norāda, ka ES kopumā un ES reģistrētiem uzņēmumiem, kas darbojas Latīņamerikā, būtu ar savu rīcību jārāda piemērs vides, sociālajos un ar nodarbinātību saistītos jautājumos plašākā pārredzamības un cilvēktiesību ievērošanas satvarā, kas nodrošina visu iesaistīto personu aizsardzību; uzsver, ka Eiropas starptautiskie uzņēmumi ir lielā mērā atbildīgi par ES tēlu šajā reģionā un tiem ir jāpropagandē ES vērtības, ievērojot korporatīvas sociālās atbildības principu;

| 25. | atzīst, ka, noslēdzot PTO nolīgumus par tirdzniecību ar banāniem un tādējādi atrisinot ieilgušo strīdu starp Latīņamerikas un ĀKK partnervalstu banānu piegādātājiem, varētu tikt sekmēts progress Dohas sarunu kārtās, turklāt ir panākts sarunu noslēgums attiecībā uz vairākiem nolīgumiem ar Centrālamerikas valstīm, Kolumbiju un Peru; tomēr prasa ņemt vērā ĀKK partneriem doto solījumu un ES ražotāju intereses; lai turpmāk nepieļautu domstarpības, prasa pret visiem tirdzniecības partneriem Latīņamerikā izrādīt taisnīgu attieksmi, tostarp arī pret tiem, kas nav noslēguši tirdzniecības līgumu ar ES; |
| --- | --- |

25.

atzīst, ka, noslēdzot PTO nolīgumus par tirdzniecību ar banāniem un tādējādi atrisinot ieilgušo strīdu starp Latīņamerikas un ĀKK partnervalstu banānu piegādātājiem, varētu tikt sekmēts progress Dohas sarunu kārtās, turklāt ir panākts sarunu noslēgums attiecībā uz vairākiem nolīgumiem ar Centrālamerikas valstīm, Kolumbiju un Peru; tomēr prasa ņemt vērā ĀKK partneriem doto solījumu un ES ražotāju intereses; lai turpmāk nepieļautu domstarpības, prasa pret visiem tirdzniecības partneriem Latīņamerikā izrādīt taisnīgu attieksmi, tostarp arī pret tiem, kas nav noslēguši tirdzniecības līgumu ar ES;

| 26. | norāda, ka attālāko reģionu un Latīņamerikas kontinenta lauksaimniecības nozaru līdzības dēļ PTO pieņemtie nolīgumi un divpusējie nolīgumi, kas noslēgti pēc sarunām ar noteiktām Latīņamerikas valstīm, ietekmē šo reģionu mazāk aizsargātās tautsaimniecības nozares; tādēļ atbalsta pieeju, ar kuru saskaņā ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībās tiek saglabātas attālāko reģionu stratēģiski svarīgās un tradicionālās nozares un uz tām attiecina atbilstīgas kompensācijas, kā arī pievērš tām īpašu uzmanību, lai neietekmētu Eiropas 2009. gada stratēģijā par attālākajiem reģioniem noteiktās saistības, kuras ES apņēmusies pildīt attiecībā uz šiem reģioniem; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka attālāko reģionu un Latīņamerikas kontinenta lauksaimniecības nozaru līdzības dēļ PTO pieņemtie nolīgumi un divpusējie nolīgumi, kas noslēgti pēc sarunām ar noteiktām Latīņamerikas valstīm, ietekmē šo reģionu mazāk aizsargātās tautsaimniecības nozares; tādēļ atbalsta pieeju, ar kuru saskaņā ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībās tiek saglabātas attālāko reģionu stratēģiski svarīgās un tradicionālās nozares un uz tām attiecina atbilstīgas kompensācijas, kā arī pievērš tām īpašu uzmanību, lai neietekmētu Eiropas 2009. gada stratēģijā par attālākajiem reģioniem noteiktās saistības, kuras ES apņēmusies pildīt attiecībā uz šiem reģioniem;

| 27. | norāda, ka visu asociācijas nolīgumu īstenošanā jāņem vērā attiecīgo iedzīvotāju intereses un parlamentiem tie jāratificē, ievērojot to pīlārus, proti, politisku dialogu, sadarbību un tirdzniecību; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka visu asociācijas nolīgumu īstenošanā jāņem vērā attiecīgo iedzīvotāju intereses un parlamentiem tie jāratificē, ievērojot to pīlārus, proti, politisku dialogu, sadarbību un tirdzniecību;

| 28. | norāda uz sarunu veiksmīgo pabeigšanu par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu, kuram kā pirmajam reģionu savstarpēja nolīguma piemēram ar pienācīgām papildu politikām būtu jāpalīdz vairot ne vien pārticību, bet arī Centrālamerikas valstu turpmāko integrāciju; norāda uz Panamas lēmumu sākt pievienošanās procedūru, lai iekļautos Centrālamerikas Ekonomiskās integrācijas apakšsistēmā; |
| --- | --- |

28.

norāda uz sarunu veiksmīgo pabeigšanu par ES un Centrālamerikas asociācijas nolīgumu, kuram kā pirmajam reģionu savstarpēja nolīguma piemēram ar pienācīgām papildu politikām būtu jāpalīdz vairot ne vien pārticību, bet arī Centrālamerikas valstu turpmāko integrāciju; norāda uz Panamas lēmumu sākt pievienošanās procedūru, lai iekļautos Centrālamerikas Ekonomiskās integrācijas apakšsistēmā;

| 29. | norāda, ka pozitīvi ir noslēgušās sarunas par ES daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru; norāda, ka Bolīvija ir nolēmusi atsaukt Andu Kopienas Tiesā iesniegto prasību attiecībā uz daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu; tādēļ aicina attiecīgās puses censties turpmāk noslēgt tādu asociācijas nolīgumu, par ko būtu vienojušās visas Andu Kopienas valstis; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka pozitīvi ir noslēgušās sarunas par ES daudzpusēju tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru; norāda, ka Bolīvija ir nolēmusi atsaukt Andu Kopienas Tiesā iesniegto prasību attiecībā uz daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu; tādēļ aicina attiecīgās puses censties turpmāk noslēgt tādu asociācijas nolīgumu, par ko būtu vienojušās visas Andu Kopienas valstis;

| 30. | atbalsta sarunu atsākšanu par ES un Mercosur asociācijas nolīgumu, ņemot vērā, ka šāda veida asociācijas nolīgums, kuram ir milzīga nozīme un kurš skar 700 miljonus cilvēku, būtu pasaulē visvērienīgākais divu reģionu nolīgums, ja tas drīzumā tiktu noslēgts, — un tāpēc uzsver, ka Eiropas Parlaments būtu cieši jāiesaista visos sarunu posmos; apzinās, ka lauksaimniecības jautājumi, visticamāk, būs viena no aktuālākajām sarunu tēmām; prasa atļaut importēt Eiropas Savienībā lauksaimniecības preces tikai tad, ja tās ir ražotas, ievērojot Eiropas patērētāju aizsardzību, dzīvnieku labklājību un vides aizsardzības normas, kā arī minimuma sociālos standartus; uzsver, ka jāpanāk abām pusēm pieņemams sarunu iznākums, nodrošinot, lai sarunu laikā pilnībā tiktu ņemti vērā jaunākie sasniegumi pasaules ekonomikā, tādas ar vidi saistītas starptautiskas problēmas kā klimata pārmaiņas un Parlamenta izvirzītās prasības un apsvērumi; |
| --- | --- |

30.

atbalsta sarunu atsākšanu par ES un Mercosur asociācijas nolīgumu, ņemot vērā, ka šāda veida asociācijas nolīgums, kuram ir milzīga nozīme un kurš skar 700 miljonus cilvēku, būtu pasaulē visvērienīgākais divu reģionu nolīgums, ja tas drīzumā tiktu noslēgts, — un tāpēc uzsver, ka Eiropas Parlaments būtu cieši jāiesaista visos sarunu posmos; apzinās, ka lauksaimniecības jautājumi, visticamāk, būs viena no aktuālākajām sarunu tēmām; prasa atļaut importēt Eiropas Savienībā lauksaimniecības preces tikai tad, ja tās ir ražotas, ievērojot Eiropas patērētāju aizsardzību, dzīvnieku labklājību un vides aizsardzības normas, kā arī minimuma sociālos standartus; uzsver, ka jāpanāk abām pusēm pieņemams sarunu iznākums, nodrošinot, lai sarunu laikā pilnībā tiktu ņemti vērā jaunākie sasniegumi pasaules ekonomikā, tādas ar vidi saistītas starptautiskas problēmas kā klimata pārmaiņas un Parlamenta izvirzītās prasības un apsvērumi;

| 31. | aicina Komisiju cieši iesaistīt Parlamentu sarunās, kas attiecas uz nolīgumu ar Čīli un Meksiku nepieciešamo atjaunināšanu; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju cieši iesaistīt Parlamentu sarunās, kas attiecas uz nolīgumu ar Čīli un Meksiku nepieciešamo atjaunināšanu;

| 32. | stingri atbalsta apstiprinājumu Meksikas un ES stratēģisko partnerattiecību Apvienotajam izpildes plānam un sarunām, lai fundamentāli modernizētu tirdzniecības attiecības, tā lai visā pilnībā izvērstu ES un Meksikas asociācijas nolīguma potenciālu, kurš kopš savas stāšanās spēkā ir veicinājis tirdzniecības plūsmu pieaugumu 122 % apmērā; |
| --- | --- |

32.

stingri atbalsta apstiprinājumu Meksikas un ES stratēģisko partnerattiecību Apvienotajam izpildes plānam un sarunām, lai fundamentāli modernizētu tirdzniecības attiecības, tā lai visā pilnībā izvērstu ES un Meksikas asociācijas nolīguma potenciālu, kurš kopš savas stāšanās spēkā ir veicinājis tirdzniecības plūsmu pieaugumu 122 % apmērā;

| 33. | stingri atbalsta ES un Čīles Attīstības un inovācijas asociācijas (ADI) plānu un darba programmu un savstarpēji izdevīgo preču un pakalpojumu tirdzniecības pieaugumu, ko ļāva sasniegt asociācijas nolīgums, kam par apliecinājumu kalpo fakts, ka Čīles un ES savstarpējā tirdzniecība kopš 2003. gada ir pieaugusi vairāk nekā divkārtīgi; |
| --- | --- |

33.

stingri atbalsta ES un Čīles Attīstības un inovācijas asociācijas (ADI) plānu un darba programmu un savstarpēji izdevīgo preču un pakalpojumu tirdzniecības pieaugumu, ko ļāva sasniegt asociācijas nolīgums, kam par apliecinājumu kalpo fakts, ka Čīles un ES savstarpējā tirdzniecība kopš 2003. gada ir pieaugusi vairāk nekā divkārtīgi;

| 34. | uzsver nepieciešamību iepriekš veikt nolīguma ar Mercosur ietekmes novērtējumu, ņemot vērā sagaidāmo gaļas eksporta apjoma pieaugumu uz Eiropu — 70 % liellopu gaļai un 25 % mājputnu gaļai —, jo šī gaļa ir lētāka tāpēc, ka tās ražošanā tiek piemēroti ne tik stingri sanitārie, vides un sociālie standarti; |
| --- | --- |

34.

uzsver nepieciešamību iepriekš veikt nolīguma ar Mercosur ietekmes novērtējumu, ņemot vērā sagaidāmo gaļas eksporta apjoma pieaugumu uz Eiropu — 70 % liellopu gaļai un 25 % mājputnu gaļai —, jo šī gaļa ir lētāka tāpēc, ka tās ražošanā tiek piemēroti ne tik stingri sanitārie, vides un sociālie standarti;

| 35. | aicina Komisiju un Latīņamerikas partnerus iesaistīt pilsonisko sabiedrību, novērtējot atbilstību tirdzniecības nolīgumos iekļautajiem nodarbinātības, cilvēktiesību un vides standartiem, un veicināt asociācijas nolīgumos paredzēto regulāro dialogu ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju un Latīņamerikas partnerus iesaistīt pilsonisko sabiedrību, novērtējot atbilstību tirdzniecības nolīgumos iekļautajiem nodarbinātības, cilvēktiesību un vides standartiem, un veicināt asociācijas nolīgumos paredzēto regulāro dialogu ar pilsonisko sabiedrību;

| 36. | pauž nopietnas bažas par ierobežojošajiem pasākumiem, ko nesen pieņēma Argentīnas iestādes attiecībā uz pārtiku, kuru ieved no trešām valstīm, ieskaitot Eiropas Savienību; uzskata, ka šie pasākumi ir reāls ārpustarifu šķērslis, kas nav savienojams ar PTO saistībām, tāpēc aicina Argentīnas iestādes likvidēt šo nelikumīgo slogu attiecībā uz pārtiku, jo tas varētu kalpot par negatīvu signālu un kļūt par nopietnu šķērsli pašlaik notiekošajās ES un Mercosur sarunās; |
| --- | --- |

36.

pauž nopietnas bažas par ierobežojošajiem pasākumiem, ko nesen pieņēma Argentīnas iestādes attiecībā uz pārtiku, kuru ieved no trešām valstīm, ieskaitot Eiropas Savienību; uzskata, ka šie pasākumi ir reāls ārpustarifu šķērslis, kas nav savienojams ar PTO saistībām, tāpēc aicina Argentīnas iestādes likvidēt šo nelikumīgo slogu attiecībā uz pārtiku, jo tas varētu kalpot par negatīvu signālu un kļūt par nopietnu šķērsli pašlaik notiekošajās ES un Mercosur sarunās;

| 37. | aicina Komisiju padarīt tirdzniecības sarunas pārredzamākas, dodot piekļuvi agrā posmā izšķirošiem dokumentiem un nolīgumu projektiem visiem to nozaru sociālajiem partneriem, kurus varētu skart tirdzniecības nolīgumu rezultāti, vienlaikus piemērojot standarta procedūras attiecībā uz konfidenciāliem dokumentiem, un izveidot pastāvīgu un oficiālu procesu apspriedēm ar tiem; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju padarīt tirdzniecības sarunas pārredzamākas, dodot piekļuvi agrā posmā izšķirošiem dokumentiem un nolīgumu projektiem visiem to nozaru sociālajiem partneriem, kurus varētu skart tirdzniecības nolīgumu rezultāti, vienlaikus piemērojot standarta procedūras attiecībā uz konfidenciāliem dokumentiem, un izveidot pastāvīgu un oficiālu procesu apspriedēm ar tiem;

| 38. | vērš uzmanību uz to, cik svarīga loma ir Dienvidamerikas valstu savienībai (UNASUR); |
| --- | --- |

38.

vērš uzmanību uz to, cik svarīga loma ir Dienvidamerikas valstu savienībai (UNASUR);

| 39. | aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot ciešu sadarbību abu kontinentu starpā, lai attīstītu jaunu Latīņamerikas dzelzceļu tīklu; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot ciešu sadarbību abu kontinentu starpā, lai attīstītu jaunu Latīņamerikas dzelzceļu tīklu;

| 40. | norāda uz lēmumu izveidot Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienu (CELAC); norāda, ka reģionālā integrācija ir būtisks process, lai palīdzētu Latīņamerikai pielāgoties jaunajiem globālajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

40.

norāda uz lēmumu izveidot Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienu (CELAC); norāda, ka reģionālā integrācija ir būtisks process, lai palīdzētu Latīņamerikai pielāgoties jaunajiem globālajiem uzdevumiem;

| 41. | pauž pārliecību, ka tirdzniecības, enerģētikas un klimata pārmaiņu pamatnolīgumiem jābūt savstarpēji atbalstošiem; |
| --- | --- |

41.

pauž pārliecību, ka tirdzniecības, enerģētikas un klimata pārmaiņu pamatnolīgumiem jābūt savstarpēji atbalstošiem;

| 42. | aicina Komisiju palīdzēt partneriem Latīņamerikā izveidot konkurētspējīgas ražotnes, kas dotu pievienoto vērtību; ierosina Latīņamerikas reģionos un visās ES dalībvalstīs izveidot reģionālās tirdzniecības akadēmijas, kuru mērķis būtu palielināt MVU iespējas, nodrošinot mācību kursus par priekšnoteikumiem lauksaimniecības produktu, preču un pakalpojumu tirdzniecībai ar partnerreģioniem; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju palīdzēt partneriem Latīņamerikā izveidot konkurētspējīgas ražotnes, kas dotu pievienoto vērtību; ierosina Latīņamerikas reģionos un visās ES dalībvalstīs izveidot reģionālās tirdzniecības akadēmijas, kuru mērķis būtu palielināt MVU iespējas, nodrošinot mācību kursus par priekšnoteikumiem lauksaimniecības produktu, preču un pakalpojumu tirdzniecībai ar partnerreģioniem;

| 43. | mudina Latīņamerikas valstis nopietni censties cīnīties pret klimata pārmaiņām, un jo īpaši pārtraukt mežu izciršanu; |
| --- | --- |

43.

mudina Latīņamerikas valstis nopietni censties cīnīties pret klimata pārmaiņām, un jo īpaši pārtraukt mežu izciršanu;

| 44. | aicina ES atbalstīt ES un Latīņamerikas gadatirgu rīkošanu dažādās Eiropas un Latīņamerikas valstīs, lai nodrošinātu platformu kontaktu veidošanai un partnerattiecību līgumu slēgšanai, jo īpaši MVU starpā; |
| --- | --- |

44.

aicina ES atbalstīt ES un Latīņamerikas gadatirgu rīkošanu dažādās Eiropas un Latīņamerikas valstīs, lai nodrošinātu platformu kontaktu veidošanai un partnerattiecību līgumu slēgšanai, jo īpaši MVU starpā;

| 45. | uzskata, ka, veicot vispārējo preferenču (VPS) sistēmas nākamo reformu, šī sistēma jāpadara efektīvāka un stabilāka, lai nodrošinātu, ka Latīņamerikas ražotāji spēs gūt labumu, ko var sniegt šī VPS; uzskata, ka sarunās par tirdzniecības nolīgumiem ar valstīm, kuras jau gūst labumu no VPS+ sistēmas, būtu jāpieļauj noteikta asimetrijas pakāpe, lielā mērā ņemot vērā preferenču līmeni, kas tiek nodrošināts saskaņā ar VPS+ sistēmu; norāda, ka visas valstis pēc savas izvēles var arī nepiedalīties sarunās, tomēr var turpināt gūt labumu no VPS+ sistēmas, ja vien tās nepārtrauc attiecīgo nosacījumu izpildi; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka, veicot vispārējo preferenču (VPS) sistēmas nākamo reformu, šī sistēma jāpadara efektīvāka un stabilāka, lai nodrošinātu, ka Latīņamerikas ražotāji spēs gūt labumu, ko var sniegt šī VPS; uzskata, ka sarunās par tirdzniecības nolīgumiem ar valstīm, kuras jau gūst labumu no VPS+ sistēmas, būtu jāpieļauj noteikta asimetrijas pakāpe, lielā mērā ņemot vērā preferenču līmeni, kas tiek nodrošināts saskaņā ar VPS+ sistēmu; norāda, ka visas valstis pēc savas izvēles var arī nepiedalīties sarunās, tomēr var turpināt gūt labumu no VPS+ sistēmas, ja vien tās nepārtrauc attiecīgo nosacījumu izpildi;

| 46. | atzīmē to, ka ES izveido jaunu Latīņamerikas Ieguldījumu mehānismu, kura galvenajam mērķim jābūt — kalpot par “sviru”, lai piesaistītu papildu finansējumu ieguldījumu diversifikācijas atbalstīšanai Latīņamerikā, kuriem ir jāsekmē progress prioritārajās jomās, kā pārdomātas sabiedriskā transporta un mobilitātes sistēmas, enerģijas taupīšana, atjaunojamie enerģijas avoti, izglītība un pētniecība; |
| --- | --- |

46.

atzīmē to, ka ES izveido jaunu Latīņamerikas Ieguldījumu mehānismu, kura galvenajam mērķim jābūt — kalpot par “sviru”, lai piesaistītu papildu finansējumu ieguldījumu diversifikācijas atbalstīšanai Latīņamerikā, kuriem ir jāsekmē progress prioritārajās jomās, kā pārdomātas sabiedriskā transporta un mobilitātes sistēmas, enerģijas taupīšana, atjaunojamie enerģijas avoti, izglītība un pētniecība;

| 47. | atzinīgi vērtē lēmumu dibināt ES un Latīņamerikas un Karību fondu, kurš veicinās tirdzniecību un palīdzēs stiprināt divpusējās reģionālās partnerattiecības, veicinot izpratni par tām un pilnībā īstenojot to potenciālu; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē lēmumu dibināt ES un Latīņamerikas un Karību fondu, kurš veicinās tirdzniecību un palīdzēs stiprināt divpusējās reģionālās partnerattiecības, veicinot izpratni par tām un pilnībā īstenojot to potenciālu;

| 48. | uzskata, ka tirdzniecības nolīgumos formulējumiem sadaļās par ieguldījumu aizsardzību jāpalīdz uzlabot ieguldījumu juridiskā noteiktība, neskarot valdību atbildību par savu iedzīvotāju prasībām attiecībā uz vidi, veselību un sociālajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka tirdzniecības nolīgumos formulējumiem sadaļās par ieguldījumu aizsardzību jāpalīdz uzlabot ieguldījumu juridiskā noteiktība, neskarot valdību atbildību par savu iedzīvotāju prasībām attiecībā uz vidi, veselību un sociālajiem jautājumiem;

| 49. | atzīst, ka ir svarīgi, lai starptautiska komisija veiktu Ekvadoras ārējā parāda revīziju, un mudina pārējās valstis sākt līdzīgas procedūras; aicina Komisiju un Padomi pasteidzināt problēmas atrisināšanu attiecībā uz dažu Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu ārējo parādu, veicot to gan divpusējā veidā, gan ar starptautisko finanšu iestāžu starpniecību; |
| --- | --- |

49.

atzīst, ka ir svarīgi, lai starptautiska komisija veiktu Ekvadoras ārējā parāda revīziju, un mudina pārējās valstis sākt līdzīgas procedūras; aicina Komisiju un Padomi pasteidzināt problēmas atrisināšanu attiecībā uz dažu Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu ārējo parādu, veicot to gan divpusējā veidā, gan ar starptautisko finanšu iestāžu starpniecību;

| 50. | aicina Eiropas Savienību atbalstīt jauno koncepciju par vides aizsardzības atbalstīšanu, kompensējot potenciālo tirdzniecības ieņēmumu zaudējumus, un saskaņā ar Ekvadoras valdības ierosinājumu līdzfinansēt Jasuni-ITT ieguldījumu fonda izveidi ANO Attīstības programmas ietvaros, šo fondu veidojot nolūkā atlīdzināt Ekvadoras tautai par atturēšanos no naftas ieguves naftas laukos, kas atrodas Jasuni Nacionālajā parkā; |
| --- | --- |

50.

aicina Eiropas Savienību atbalstīt jauno koncepciju par vides aizsardzības atbalstīšanu, kompensējot potenciālo tirdzniecības ieņēmumu zaudējumus, un saskaņā ar Ekvadoras valdības ierosinājumu līdzfinansēt Jasuni-ITT ieguldījumu fonda izveidi ANO Attīstības programmas ietvaros, šo fondu veidojot nolūkā atlīdzināt Ekvadoras tautai par atturēšanos no naftas ieguves naftas laukos, kas atrodas Jasuni Nacionālajā parkā;

| 51. | atkārtoti uzsver, ka ES būtu enerģiski un konkrēti jāatbalsta tās attīstības valstis, kas izmanto TRIPS nolīgumā ietvertos tā sauktos elastības mehānismus, lai savu vietējo valsts veselības aizsardzības programmu ietvaros spētu nodrošināt medikamentus pieejamā cenu līmenī; |
| --- | --- |

51.

atkārtoti uzsver, ka ES būtu enerģiski un konkrēti jāatbalsta tās attīstības valstis, kas izmanto TRIPS nolīgumā ietvertos tā sauktos elastības mehānismus, lai savu vietējo valsts veselības aizsardzības programmu ietvaros spētu nodrošināt medikamentus pieejamā cenu līmenī;

| 52. | aicina Komisiju īstenot šā ziņojuma ieteikumus tās jaunajā ES tirdzniecības stratēģijā, jo īpaši, ciktāl tiek skarta turpmākā Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu tirdzniecība; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju īstenot šā ziņojuma ieteikumus tās jaunajā ES tirdzniecības stratēģijā, jo īpaši, ciktāl tiek skarta turpmākā Eiropas Savienības un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu tirdzniecība;

| 53. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

53.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 285 E, 22.11.2006., 126. lpp.

(2)  OV C 293 E, 2.12.2006., 155. lpp.

(3)  OV C 298 E, 8.12.2006., 261. lpp.

(4)  OV C 296 E, 6.12.2006., 123. lpp.

(5)  OV C 308 E, 16.12.2006., 182. lpp.

(6)  OV C 102 E, 24.4.2008., 291. lpp.

(7)  OV C 175 E, 10.07.2008., 591. lpp.

(8)  OV C 297 E, 20.11.2008., 193. lpp.

(9)  OV C 259 E, 29.10.2009., 64. lpp.

(10)  OV C 259 E, 29.10.2009., 77. lpp.

(11)  OV C 279 E, 19.11.2009., 5. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0089.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0141.

(14)  OV C 285 E, 26.11.2009., 126. lpp.

(15)  OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.

(16)  “PTO nākotne — institucionālo problēmu risināšana jaunajā tūkstošgadē”, Konsultatīvās padomes ziņojums ģenerāldirektoram Supachai Panichpakdi (PTO, 2005. g. janvāris).

(17)  UNFCCC Lēmuma projekts -/CP.15, Kopenhāgenas vienošanās, FCCC/CP/2009/L.7.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/88

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisIedzīvotāju masveida padzīšana no dzimtajām vietām Zimbabvē

P7_TA(2010)0388

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par iedzīvotāju masveida padzīšanu no dzimtajām vietām Zimbabvē

2012/C 70 E/09

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā daudzas iepriekšējās rezolūcijas par Zimbabvi, no kurām jaunākā ir 2010. gada 8. jūlijā pieņemtā rezolūcija (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā daudzas iepriekšējās rezolūcijas par Zimbabvi, no kurām jaunākā ir 2010. gada 8. jūlijā pieņemtā rezolūcija (1),

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 11. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 17. pantu, ANO Konvencijas par bērna tiesībām 27. panta 3. punktu, ANO Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 14. panta 2. punktu, kā arī Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 7. panta 2. punkta d) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 11. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 17. pantu, ANO Konvencijas par bērna tiesībām 27. panta 3. punktu, ANO Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 14. panta 2. punktu, kā arī Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 7. panta 2. punkta d) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 15. februāra Lēmumu 2010/92/KĀDP (2), ar ko līdz 2011. gada 20. februārim atjauno saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP (3) noteiktus ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi, un Komisijas 2008. gada 8. decembra Regulu (EK) Nr. 1226/2008 (4), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 15. februāra Lēmumu 2010/92/KĀDP (2), ar ko līdz 2011. gada 20. februārim atjauno saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/161/KĀDP (3) noteiktus ierobežojošus pasākumus pret Zimbabvi, un Komisijas 2008. gada 8. decembra Regulu (EK) Nr. 1226/2008 (4), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 314/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Zimbabvi,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2010. gada 22. februāra sanāksmē pieņemtos secinājumus par Zimbabvi, kā arī ES un Dienvidāfrikas ministru politiskā dialoga 10. sanāksmē 2010. gada 11. maijā pieņemtos secinājumus par Zimbabvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2010. gada 22. februāra sanāksmē pieņemtos secinājumus par Zimbabvi, kā arī ES un Dienvidāfrikas ministru politiskā dialoga 10. sanāksmē 2010. gada 11. maijā pieņemtos secinājumus par Zimbabvi,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko Zimbabve ir ratificējusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko Zimbabve ir ratificējusi,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašās sūtnes iedzīvotāju apmetņu jautājumos Anna Tibajuka 2005. gada jūlija ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašās sūtnes iedzīvotāju apmetņu jautājumos Anna Tibajuka 2005. gada jūlija ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā parakstīto ES un ĀKK Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā parakstīto ES un ĀKK Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgums),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā gandrīz 20 000 cilvēku, kuri dzīvo neoficiāli izveidotā apmetnē, tā sauktajā Hatklifes “būdu pilsētiņā” (Hatcliffe Extension) Harares pilsētas nomalē, ir piedraudēts, ka viņi tiks padzīti no savas dzīvesvietas, jo nemaksā varas iestāžu noteikto nepieļaujami augsto maksu par nomas līgumu atjaunošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā gandrīz 20 000 cilvēku, kuri dzīvo neoficiāli izveidotā apmetnē, tā sauktajā Hatklifes “būdu pilsētiņā” (Hatcliffe Extension) Harares pilsētas nomalē, ir piedraudēts, ka viņi tiks padzīti no savas dzīvesvietas, jo nemaksā varas iestāžu noteikto nepieļaujami augsto maksu par nomas līgumu atjaunošanu;

| B. | tā kā par nomas līgumu atjaunošanu Zimbabves valdība pieprasa maksu, kas var sasniegt pat 140 ASV dolārus, neapspriežot ar iedzīvotājiem nedz maksu, nedz līgumu atjaunošanas kārtību, ar kuru saskaņā ir noteikts ārkārtīgi īss laikposms iespējai atjaunot nomas līgumus, vai arī viņi tiks padzīti; tā kā cilvēkiem ar zemiem ienākumiem trūka mājokļu, tika celtas dārza mājiņas un piebūves, un tagad ir skaidrs, ka tas darīts, pārkāpjot būvniecības noteikumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā par nomas līgumu atjaunošanu Zimbabves valdība pieprasa maksu, kas var sasniegt pat 140 ASV dolārus, neapspriežot ar iedzīvotājiem nedz maksu, nedz līgumu atjaunošanas kārtību, ar kuru saskaņā ir noteikts ārkārtīgi īss laikposms iespējai atjaunot nomas līgumus, vai arī viņi tiks padzīti; tā kā cilvēkiem ar zemiem ienākumiem trūka mājokļu, tika celtas dārza mājiņas un piebūves, un tagad ir skaidrs, ka tas darīts, pārkāpjot būvniecības noteikumus;

| C. | tā kā Hatklifes “būdu pilsētiņas” iemītnieki ir vieni no trūcīgākajiem cilvēkiem Zimbabvē — valstī, kurā ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir mazāki par 100 ASV dolāriem un kurā bezdarba līmenis pastāvīgi ir aptuveni 90 %; tā kā šī piespiedu izraidīšanas prakse arī grauj neoficiālās nodarbinātības sektoru, tā liedzot ģimenēm stabilus ienākumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā Hatklifes “būdu pilsētiņas” iemītnieki ir vieni no trūcīgākajiem cilvēkiem Zimbabvē — valstī, kurā ienākumi uz vienu iedzīvotāju ir mazāki par 100 ASV dolāriem un kurā bezdarba līmenis pastāvīgi ir aptuveni 90 %; tā kā šī piespiedu izraidīšanas prakse arī grauj neoficiālās nodarbinātības sektoru, tā liedzot ģimenēm stabilus ienākumus;

| D. | tā kā vairumam iedzīvotāju zemesgabali tika piešķirti pēc tam, kad varas iestādes 2005. gadā valstī bija īstenojušas iedzīvotāju masveida padzīšanas programmu — operāciju “Murambatsvina”, kuras rezultātā aptuveni 700 000 cilvēku zaudēja pajumti un iztiku; |
| --- | --- |

D.

tā kā vairumam iedzīvotāju zemesgabali tika piešķirti pēc tam, kad varas iestādes 2005. gadā valstī bija īstenojušas iedzīvotāju masveida padzīšanas programmu — operāciju “Murambatsvina”, kuras rezultātā aptuveni 700 000 cilvēku zaudēja pajumti un iztiku;

| E. | tā kā padzīto cilvēku apgādei ar pārtiku paredzētā operācija “Garikai” bija galīgi neatbilstošs kompensācijas pasākums, ņemot vērā to, cik nopietni operācijas “Murambatsvina” rezultātā bija pārkāptas tiesības uz piemērotu mājokli; |
| --- | --- |

E.

tā kā padzīto cilvēku apgādei ar pārtiku paredzētā operācija “Garikai” bija galīgi neatbilstošs kompensācijas pasākums, ņemot vērā to, cik nopietni operācijas “Murambatsvina” rezultātā bija pārkāptas tiesības uz piemērotu mājokli;

| F. | tā kā piecus gadus pēc iedzīvotāju masveida padzīšanas tie, kas mitinās operācijas “Garikai” rezultātā izveidotajās apmetnēs, joprojām ir spiesti dzīvot nožēlojamos apstākļos un viņiem nav nodrošināti dzīvībai svarīgākie pamatpakalpojumi; |
| --- | --- |

F.

tā kā piecus gadus pēc iedzīvotāju masveida padzīšanas tie, kas mitinās operācijas “Garikai” rezultātā izveidotajās apmetnēs, joprojām ir spiesti dzīvot nožēlojamos apstākļos un viņiem nav nodrošināti dzīvībai svarīgākie pamatpakalpojumi;

| G. | tā kā jautājums par pārmērīgu nomas maksu neattiecas tikai uz Hatklifes “būdu pilsētiņu” un tā kā arī citu neoficiālo apmetņu iemītnieki visā valstī nav pasargāti no tā, ka tiks veikta valsts sankcionēta iedzīvotāju padzīšana; |
| --- | --- |

G.

tā kā jautājums par pārmērīgu nomas maksu neattiecas tikai uz Hatklifes “būdu pilsētiņu” un tā kā arī citu neoficiālo apmetņu iemītnieki visā valstī nav pasargāti no tā, ka tiks veikta valsts sankcionēta iedzīvotāju padzīšana;

| H. | tā kā drausmīgais humanitārais, politiskais un ekonomiskais stāvoklis Zimbabvē turpina pasliktināties, miljoniem zimbabviešu joprojām draud bada nāve un izdzīvošanu viņiem nodrošina pārtikas palīdzība, un tā ir valsts ar pasaulē ceturto lielāko HIV izplatības rādītāju, degvielas deficītu un krasāko bērnu mirstības pieaugumu, |
| --- | --- |

H.

tā kā drausmīgais humanitārais, politiskais un ekonomiskais stāvoklis Zimbabvē turpina pasliktināties, miljoniem zimbabviešu joprojām draud bada nāve un izdzīvošanu viņiem nodrošina pārtikas palīdzība, un tā ir valsts ar pasaulē ceturto lielāko HIV izplatības rādītāju, degvielas deficītu un krasāko bērnu mirstības pieaugumu,

| 1. | pieprasa nekavējoties izbeigt iedzīvotāju masveida padzīšanas draudu praksi Zimbabvē un uzstāj, ka palīdzības dienestiem un humānās palīdzības organizācijām ir jānodrošina neierobežotas piekļuves tiesības, lai sniegtu palīdzību tiem, kas ir apdraudēti, un citiem valsts teritorijā pārvietotajiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

1.

pieprasa nekavējoties izbeigt iedzīvotāju masveida padzīšanas draudu praksi Zimbabvē un uzstāj, ka palīdzības dienestiem un humānās palīdzības organizācijām ir jānodrošina neierobežotas piekļuves tiesības, lai sniegtu palīdzību tiem, kas ir apdraudēti, un citiem valsts teritorijā pārvietotajiem cilvēkiem;

| 2. | aicina Zimbabves valdību nekavējoties atcelt patvaļīgi noteikto maksu par nomas līgumu atjaunošanu, jo iedzīvotājiem vienkārši nav līdzekļu, lai to samaksātu; šai sakarībā uzstāj, ka Zimbabves varas iestādēm ir jābeidz praktizēt iedzīvotāju padzīšanu, to pamatojot ar tiesību aktiem par teritorijas zonēšanu, partijas politisko mērķu īstenošanas nolūkā, kā tas notika operācijas “Murambatsvina” 2005. gada kampaņas laikā; tādēļ aicina Zimbabves valdību, apspriežoties ar visiem no piespiedu izraidīšanas prakses cietušajiem, izstrādāt iedzīvotāju vajadzībām atbilstošu mājokļa politiku; |
| --- | --- |

2.

aicina Zimbabves valdību nekavējoties atcelt patvaļīgi noteikto maksu par nomas līgumu atjaunošanu, jo iedzīvotājiem vienkārši nav līdzekļu, lai to samaksātu; šai sakarībā uzstāj, ka Zimbabves varas iestādēm ir jābeidz praktizēt iedzīvotāju padzīšanu, to pamatojot ar tiesību aktiem par teritorijas zonēšanu, partijas politisko mērķu īstenošanas nolūkā, kā tas notika operācijas “Murambatsvina” 2005. gada kampaņas laikā; tādēļ aicina Zimbabves valdību, apspriežoties ar visiem no piespiedu izraidīšanas prakses cietušajiem, izstrādāt iedzīvotāju vajadzībām atbilstošu mājokļa politiku;

| 3. | atgādina Zimbabves valdībai, ka saskaņā ar starptautiskajām konvencijām tai ir pienākums nodrošināt piemērotu mājokli visiem tiem cilvēkiem ar zemiem ienākumiem, kuri ir padzīti no savām mājām, un garantēt tiesības uz dzīvību, drošību un pārtiku, kā arī aizsargāt valsts pilsoņus no cikliskas nedrošības un turpmākiem pārkāpumiem, nodrošinot garantētas īpašumtiesības un pieņemamu nomas maksājumu plānus, savas tautas vajadzībām izmantojot arī ieguves rūpniecības ieņēmumus; |
| --- | --- |

3.

atgādina Zimbabves valdībai, ka saskaņā ar starptautiskajām konvencijām tai ir pienākums nodrošināt piemērotu mājokli visiem tiem cilvēkiem ar zemiem ienākumiem, kuri ir padzīti no savām mājām, un garantēt tiesības uz dzīvību, drošību un pārtiku, kā arī aizsargāt valsts pilsoņus no cikliskas nedrošības un turpmākiem pārkāpumiem, nodrošinot garantētas īpašumtiesības un pieņemamu nomas maksājumu plānus, savas tautas vajadzībām izmantojot arī ieguves rūpniecības ieņēmumus;

| 4. | ierosina Zimbabves valdībai novērtēt operācijas “Murambatsvina” un citu piespiedu izraidīšanas pasākumu radītos materiālos un sociālos zaudējumus, lai piešķirtu kompensācijas visiem tiem, kas zaudējuši pajumti, iztiku un sociālo infrastruktūru, arī Marange dimantu raktuvēs vai to apkārtnē dzīvojošajiem, un aicina Zimbabves valdību pirms lēmumu pieņemšanas apspriesties ar vietējām kopienām; |
| --- | --- |

4.

ierosina Zimbabves valdībai novērtēt operācijas “Murambatsvina” un citu piespiedu izraidīšanas pasākumu radītos materiālos un sociālos zaudējumus, lai piešķirtu kompensācijas visiem tiem, kas zaudējuši pajumti, iztiku un sociālo infrastruktūru, arī Marange dimantu raktuvēs vai to apkārtnē dzīvojošajiem, un aicina Zimbabves valdību pirms lēmumu pieņemšanas apspriesties ar vietējām kopienām;

| 5. | uzstāj, ka Zimbabves valdībai, patiešām apspriežoties ar visiem, kas izdzīvojuši, ir jāpārskata un jāmaina operācijas “Garikai” īstenošanas process, lai visiem pēc operācijas “Murambatsvina” izdzīvojušajiem nodrošinātu vajadzīgo mājokli; |
| --- | --- |

5.

uzstāj, ka Zimbabves valdībai, patiešām apspriežoties ar visiem, kas izdzīvojuši, ir jāpārskata un jāmaina operācijas “Garikai” īstenošanas process, lai visiem pēc operācijas “Murambatsvina” izdzīvojušajiem nodrošinātu vajadzīgo mājokli;

| 6. | pauž patiesu nožēlu, ka šāda iedzīvotāju masveida padzīšanas prakse tikai vēl vairāk aizkavēs Zimbabves centienus sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, kas jau tā ir nopietni iekavēti; |
| --- | --- |

6.

pauž patiesu nožēlu, ka šāda iedzīvotāju masveida padzīšanas prakse tikai vēl vairāk aizkavēs Zimbabves centienus sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, kas jau tā ir nopietni iekavēti;

| 7. | atgādina, ka cīņu pret HIV/AIDS un māšu mirstību grauj valdības ļaunprātīgas darbības, tādas kā iedzīvotāju masveida padzīšanas programma, kā rezultātā cilvēkiem ir liegta veselības pamataprūpe un pamatizglītība; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka cīņu pret HIV/AIDS un māšu mirstību grauj valdības ļaunprātīgas darbības, tādas kā iedzīvotāju masveida padzīšanas programma, kā rezultātā cilvēkiem ir liegta veselības pamataprūpe un pamatizglītība;

| 8. | aicina Dienvidāfriku un Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC) gan pašu, gan Zimbabves un plašākā Āfrikas dienvidu reģiona interesēs arī turpmāk veikt pasākumus, kas rosinātu atjaunot Zimbabvē pilnīgu demokrātiju un nodrošinātu tiesiskuma un Zimbabves cilvēku un tautas tiesību ievērošanu; atzīst, ka Roberts Mugabe un viņa tuvākie līdzgaitnieki joprojām ir tie, kas kavē politiskās un ekonomiskās atjaunotnes un samierināšanas procesu īstenošanu Zimbabvē, jo savām vajadzībām turpina izlaupīt valsts saimnieciskos resursus; |
| --- | --- |

8.

aicina Dienvidāfriku un Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC) gan pašu, gan Zimbabves un plašākā Āfrikas dienvidu reģiona interesēs arī turpmāk veikt pasākumus, kas rosinātu atjaunot Zimbabvē pilnīgu demokrātiju un nodrošinātu tiesiskuma un Zimbabves cilvēku un tautas tiesību ievērošanu; atzīst, ka Roberts Mugabe un viņa tuvākie līdzgaitnieki joprojām ir tie, kas kavē politiskās un ekonomiskās atjaunotnes un samierināšanas procesu īstenošanu Zimbabvē, jo savām vajadzībām turpina izlaupīt valsts saimnieciskos resursus;

| 9. | uzsver Eiropas Savienības un Zimbabves dialoga nozīmīgumu un atzinīgi vērtē šajā virzienā panākto progresu; |
| --- | --- |

9.

uzsver Eiropas Savienības un Zimbabves dialoga nozīmīgumu un atzinīgi vērtē šajā virzienā panākto progresu;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Zimbabves un Dienvidāfrikas valdībām un parlamentiem, ES un ĀKK Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, Āfrikas Savienības iestādēm, tostarp Panāfrikas parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, Dienvidāfrikas attīstības kopienas ģenerālsekretāram un Nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Zimbabves un Dienvidāfrikas valdībām un parlamentiem, ES un ĀKK Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājiem, Āfrikas Savienības iestādēm, tostarp Panāfrikas parlamentam, ANO ģenerālsekretāram, Dienvidāfrikas attīstības kopienas ģenerālsekretāram un Nāciju sadraudzības ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0288.

(2)  OV L 41, 16.2.2010., 6. lpp.

(3)  OV L 50, 20.2.2004., 66. lpp.

(4)  OV L 331, 10.12.2008., 11. lpp.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/90

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisKambodža, jo īpaši Sam Rainsy lieta

P7_TA(2010)0389

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par Kambodžu, jo īpaši Sam Rainsy lietu

2012/C 70 E/10

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par tirdzniecību ar sievietēm un bērniem Kambodžā (1), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Kambodžu (2), 2005. gada 1. decembra rezolūciju par situāciju cilvēktiesību jomā Kambodžā, Laosā un Vjetnamā (3), 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par politiskām represijām Kambodžā (4) un 2007. gada 15. marta rezolūciju par Kambodžu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 13. janvāra rezolūciju par tirdzniecību ar sievietēm un bērniem Kambodžā (1), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Kambodžu (2), 2005. gada 1. decembra rezolūciju par situāciju cilvēktiesību jomā Kambodžā, Laosā un Vjetnamā (3), 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par politiskām represijām Kambodžā (4) un 2007. gada 15. marta rezolūciju par Kambodžu (5),

| — | ņemot vērā 1997. gadā noslēgto sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti (6), jo īpaši tā 1. pantu (cilvēktiesību ievērošana), 19. pantu (nolīguma darbības apturēšana, ja kāda no pusēm pārkāpj 1. pantu) un I pielikumu (attiecas uz 19. pantu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gadā noslēgto sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti (6), jo īpaši tā 1. pantu (cilvēktiesību ievērošana), 19. pantu (nolīguma darbības apturēšana, ja kāda no pusēm pārkāpj 1. pantu) un I pielikumu (attiecas uz 19. pantu),

| — | ņemot vērā ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1998. gada Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā ES vadlīnijas par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras Padome apstiprināja 2004. gada 14. jūnijā un papildināja 2008. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vadlīnijas par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras Padome apstiprināja 2004. gada 14. jūnijā un papildināja 2008. gadā,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO īpašā ziņotāja par situāciju cilvēktiesību jomā Kambodžā 2010. gada 17. jūnija ziņojumu (7), kurā pausta nožēla par ārēju ietekmi uz tiesu sistēmas darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā ziņotāja par situāciju cilvēktiesību jomā Kambodžā 2010. gada 17. jūnija ziņojumu (7), kurā pausta nožēla par ārēju ietekmi uz tiesu sistēmas darbu,

| — | ņemot vērā lēmumu, ko 2010. gada 12.-15. jūlija sanāksmē pieņēma Parlamentu savienības komiteja parlamentāriešu cilvēktiesību jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lēmumu, ko 2010. gada 12.-15. jūlija sanāksmē pieņēma Parlamentu savienības komiteja parlamentāriešu cilvēktiesību jautājumos,

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. oktobra rezolūciju par Parlamentu savienības padomi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. oktobra rezolūciju par Parlamentu savienības padomi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā pēdējos gados Kambodžā vērojama satraucoša virzība uz autoritārismu; tā kā to apliecina cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanās, pamatbrīvību ierobežošana, brutāla zemes sagrābšanas politika, kas ietekmē galvenokārt nabadzīgos iedzīvotājus, visu veidu kritikas un protestu apspiešana, parlamenta opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu vajāšana, tiesu izmantošana politiskos nolūkos un virzība uz vienpartijas sistēmu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējos gados Kambodžā vērojama satraucoša virzība uz autoritārismu; tā kā to apliecina cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanās, pamatbrīvību ierobežošana, brutāla zemes sagrābšanas politika, kas ietekmē galvenokārt nabadzīgos iedzīvotājus, visu veidu kritikas un protestu apspiešana, parlamenta opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu vajāšana, tiesu izmantošana politiskos nolūkos un virzība uz vienpartijas sistēmu;

| B. | tā kā autoritārā valdošā partija un Kambodžas valdība vajā Kambodžas parlamenta deputātu un valsts otrās lielākās politiskās partijas līderi Sam Rainsy; |
| --- | --- |

B.

tā kā autoritārā valdošā partija un Kambodžas valdība vajā Kambodžas parlamenta deputātu un valsts otrās lielākās politiskās partijas līderi Sam Rainsy;

| C. | tā kā 2010. gada 23. septembrī Pnompeņas tiesa opozīcijas līderim Sam Rainsy aizmuguriski piesprieda 10 gadu cietumsodu, apsūdzot viņu dezinformācijas izplatīšanā un oficiālu dokumentu viltošanā; tā kā viņa notiesāšanas pamats bija pilsoniskās nepakļaušanās akts, tostarp sešu no koka gatavotu pagaidu robežstabu izrakšana uz Vjetnamas un Kambodžas robežas, par kuru abu valstu starpā vēl arvien ir domstarpības; tā kā šī akcija notika, lai atbalstītu vietējā ciemata iedzīvotājus, kuri apgalvoja, ka ir cietuši no zemes sagrābšanas, jo Vjetnamas puses pārstāvji nelikumīgi pārvietojuši robežstabus uz Kambodžas pusi ciemata iedzīvotājiem piederošos rīsa laukos, taču uz viņu sūdzībām vietējām iestādēm nav atbildēts; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2010. gada 23. septembrī Pnompeņas tiesa opozīcijas līderim Sam Rainsy aizmuguriski piesprieda 10 gadu cietumsodu, apsūdzot viņu dezinformācijas izplatīšanā un oficiālu dokumentu viltošanā; tā kā viņa notiesāšanas pamats bija pilsoniskās nepakļaušanās akts, tostarp sešu no koka gatavotu pagaidu robežstabu izrakšana uz Vjetnamas un Kambodžas robežas, par kuru abu valstu starpā vēl arvien ir domstarpības; tā kā šī akcija notika, lai atbalstītu vietējā ciemata iedzīvotājus, kuri apgalvoja, ka ir cietuši no zemes sagrābšanas, jo Vjetnamas puses pārstāvji nelikumīgi pārvietojuši robežstabus uz Kambodžas pusi ciemata iedzīvotājiem piederošos rīsa laukos, taču uz viņu sūdzībām vietējām iestādēm nav atbildēts;

| D. | tā kā 2010. gada 13. oktobrī Pnompeņas apelācijas tiesa nolēma atstāt spēka Svay Rieng apgabaltiesas 2010. gada 27. janvārīSam Rainsy aizmuguriski piespriesto divu gadu cietumsodu saistībā ar protestu pret vjetnamiešu veikto iespējamo Kambodžas teritorijas aizskaršanu, bet nolēma atbrīvot divus kopā ar Sam Rainsy notiesātos ciema iedzīvotājus pēc cietumā pavadītiem deviņiem mēnešiem un 20 dienām; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada 13. oktobrī Pnompeņas apelācijas tiesa nolēma atstāt spēka Svay Rieng apgabaltiesas 2010. gada 27. janvārīSam Rainsy aizmuguriski piespriesto divu gadu cietumsodu saistībā ar protestu pret vjetnamiešu veikto iespējamo Kambodžas teritorijas aizskaršanu, bet nolēma atbrīvot divus kopā ar Sam Rainsy notiesātos ciema iedzīvotājus pēc cietumā pavadītiem deviņiem mēnešiem un 20 dienām;

| E. | tā kā Kambodžas valdošās partijas stratēģija ir izmantot politiski iztapīgas tiesu iestādes represijām pret visiem valdības kritiķiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kambodžas valdošās partijas stratēģija ir izmantot politiski iztapīgas tiesu iestādes represijām pret visiem valdības kritiķiem;

| F. | tā kā Kambodžā ir satraucoši liels apcietinātu cilvēku skaits, un tas ir saistīts ar dažādiem trūkumiem kriminālās tiesvedības sistēmā, un tā kā vēl arvien netiek nodrošināta tiesu iestāžu neatkarība un objektivitāte; |
| --- | --- |

F.

tā kā Kambodžā ir satraucoši liels apcietinātu cilvēku skaits, un tas ir saistīts ar dažādiem trūkumiem kriminālās tiesvedības sistēmā, un tā kā vēl arvien netiek nodrošināta tiesu iestāžu neatkarība un objektivitāte;

| G. | tā kā cilvēktiesību jomas NVO apgalvo, ka valdība ir izmantojusi tiesas, lai apklusinātu kritiku par tās rīcību zemes sagrābšanas, korupcijas un robežu strīdu lietās; |
| --- | --- |

G.

tā kā cilvēktiesību jomas NVO apgalvo, ka valdība ir izmantojusi tiesas, lai apklusinātu kritiku par tās rīcību zemes sagrābšanas, korupcijas un robežu strīdu lietās;

| H. | tā kā 2010. gada 30. augustāTakeo apgabaltiesa NVO “Licadho” aktīvistam Leang Sokchoeun piesprieda divu gadu cietumsodu par to, ka viņš 2010. gada janvārī it kā izplatījis pret valdību vērstas skrejlapas, kaut arī tiesā tika pieļauti rupji procesuāli pārkāpumi; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2010. gada 30. augustāTakeo apgabaltiesa NVO “Licadho” aktīvistam Leang Sokchoeun piesprieda divu gadu cietumsodu par to, ka viņš 2010. gada janvārī it kā izplatījis pret valdību vērstas skrejlapas, kaut arī tiesā tika pieļauti rupji procesuāli pārkāpumi;

| I. | tā kā notiesāta ir opozīcijas deputāte Mu Sochua, apsūdzot viņu neslavas celšanā ministru prezidentam; |
| --- | --- |

I.

tā kā notiesāta ir opozīcijas deputāte Mu Sochua, apsūdzot viņu neslavas celšanā ministru prezidentam;

| J. | tā kā žurnālists Hang Chakra deviņus mēnešus atradās apcietinājumā pēc tam, kad apsūdzēja korupcijā viceprezidenta Sok An tuvākos līdzgaitniekus; |
| --- | --- |

J.

tā kā žurnālists Hang Chakra deviņus mēnešus atradās apcietinājumā pēc tam, kad apsūdzēja korupcijā viceprezidenta Sok An tuvākos līdzgaitniekus;

| K. | tā kā 1995. gadā Sam Rainsy tika neatbilstoši konstitūcijai izslēgts no Nacionālās asamblejas, taču nākamajās vēlēšanās viņam izdevās atgūt savu vietu parlamentā; tā kā viņam izdevies izvairīties no vairākiem slepkavības mēģinājumiem, tajā skaitā no uzbrukuma ar granātu 1997. gadā, taču gandrīz astoņdesmit viņa atbalstītāji ir noslepkavoti; |
| --- | --- |

K.

tā kā 1995. gadā Sam Rainsy tika neatbilstoši konstitūcijai izslēgts no Nacionālās asamblejas, taču nākamajās vēlēšanās viņam izdevās atgūt savu vietu parlamentā; tā kā viņam izdevies izvairīties no vairākiem slepkavības mēģinājumiem, tajā skaitā no uzbrukuma ar granātu 1997. gadā, taču gandrīz astoņdesmit viņa atbalstītāji ir noslepkavoti;

| L. | tā kā valdošā partija trīs reizes apšaubāmā veidā atņēmusi viņam deputāta imunitāti, lai varētu viņam piespriest cietumsodu; |
| --- | --- |

L.

tā kā valdošā partija trīs reizes apšaubāmā veidā atņēmusi viņam deputāta imunitāti, lai varētu viņam piespriest cietumsodu;

| M. | tā kā ES ir lielākais atsevišķais līdzekļu devējs Kambodžai, |
| --- | --- |

M.

tā kā ES ir lielākais atsevišķais līdzekļu devējs Kambodžai,

| 1. | nosoda visus politiski motivētus tiesas spriedumus pret opozīcijas un NVO pārstāvjiem, jo īpaši 2010. gada 27. janvāra, 2010. gada 23. septembra un 2010. gada 13. oktobra spriedumus Sam Rainsy, kā arī 2010. gada 30. augusta spriedumu Leang Sokchoeun un spriedumus Mu Sochua un žurnālistam Hang Chakra; |
| --- | --- |

1.

nosoda visus politiski motivētus tiesas spriedumus pret opozīcijas un NVO pārstāvjiem, jo īpaši 2010. gada 27. janvāra, 2010. gada 23. septembra un 2010. gada 13. oktobra spriedumus Sam Rainsy, kā arī 2010. gada 30. augusta spriedumu Leang Sokchoeun un spriedumus Mu Sochua un žurnālistam Hang Chakra;

| 2. | atgādina Kambodžas valdībai, ka tai jāpilda pienākumi un saistības attiecībā uz demokrātijas principiem un cilvēka pamattiesībām, kas ir viens no pamatelementiem minētajā sadarbības nolīgumā, kā noteikts tā 1. pantā; |
| --- | --- |

2.

atgādina Kambodžas valdībai, ka tai jāpilda pienākumi un saistības attiecībā uz demokrātijas principiem un cilvēka pamattiesībām, kas ir viens no pamatelementiem minētajā sadarbības nolīgumā, kā noteikts tā 1. pantā;

| 3. | aicina Kambodžas iestādes nodrošināt, ka pašlaik gatavotais likums par NVO neierobežos Kambodžas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības, pamatojoties uz patvaļīgu interpretāciju, un netiks piemērots tā, lai ierobežotu pilsonisko sabiedrību un opozīciju; |
| --- | --- |

3.

aicina Kambodžas iestādes nodrošināt, ka pašlaik gatavotais likums par NVO neierobežos Kambodžas pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbības, pamatojoties uz patvaļīgu interpretāciju, un netiks piemērots tā, lai ierobežotu pilsonisko sabiedrību un opozīciju;

| 4. | aicina visus politiskos spēkus veicināt gan labu kaimiņattiecību politiku reģionā, gan arī politiku saskaņas atjaunošanai starp etniskām un kultūras grupām Kambodžā; |
| --- | --- |

4.

aicina visus politiskos spēkus veicināt gan labu kaimiņattiecību politiku reģionā, gan arī politiku saskaņas atjaunošanai starp etniskām un kultūras grupām Kambodžā;

| 5. | atzīmē, ka ANO īpašais ziņotājs ir vērsis uzmanību uz Kambodžas valdības sasniegumiem un centieniem, un paudis vēlmi redzēt arī praktiskus pasākumus, kas veikti, lai panāktu ievērojamu un ilgstošu uzlabošanos attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un tiesu neatkarību; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka ANO īpašais ziņotājs ir vērsis uzmanību uz Kambodžas valdības sasniegumiem un centieniem, un paudis vēlmi redzēt arī praktiskus pasākumus, kas veikti, lai panāktu ievērojamu un ilgstošu uzlabošanos attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un tiesu neatkarību;

| 6. | Aicina Kambodžas iestādes:






  — | aktīvi īstenot politiskas un institucionālas reformas, lai veidotu demokrātisku un tiesisku valsti, kura balstās uz pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- | --- |

6.

Aicina Kambodžas iestādes:

—

aktīvi īstenot politiskas un institucionālas reformas, lai veidotu demokrātisku un tiesisku valsti, kura balstās uz pamatbrīvību ievērošanu;

| — | apliecināt gribu efektīvi cīnīties pret plašo korupcijas postu, liela apjoma mežu izciršanu, kuras dēļ cilvēki spiesti mainīt dzīvesvietu, un sekstūrisma nozari, atteikties no pašreizējās nesodāmības kultūras un nodot tiesai visus, kas iesaistīti šādās darbībās; |
| --- | --- |

—

apliecināt gribu efektīvi cīnīties pret plašo korupcijas postu, liela apjoma mežu izciršanu, kuras dēļ cilvēki spiesti mainīt dzīvesvietu, un sekstūrisma nozari, atteikties no pašreizējās nesodāmības kultūras un nodot tiesai visus, kas iesaistīti šādās darbībās;

| — | nodrošināt iespēju brīvi un godīgi paust politiskus uzskatus bez iebiedēšanas un vajāšanas; |
| --- | --- |

—

nodrošināt iespēju brīvi un godīgi paust politiskus uzskatus bez iebiedēšanas un vajāšanas;

| — | izstrādāt rīcības programmu un grafiku īpašā ziņotāja ieteikumu īstenošanai; |
| --- | --- |

—

izstrādāt rīcības programmu un grafiku īpašā ziņotāja ieteikumu īstenošanai;

| 7. | pauž satraukumu par opozīcijas līdera Sam Rainsy vajāšanu un 12 gadu cietumsoda piespriešanu viņam, pamatojoties uz simbolisku un nepārprotami politiska rakstura rīcību; |
| --- | --- |

7.

pauž satraukumu par opozīcijas līdera Sam Rainsy vajāšanu un 12 gadu cietumsoda piespriešanu viņam, pamatojoties uz simbolisku un nepārprotami politiska rakstura rīcību;

| 8. | pauž īpašu satraukumu par to, ka šī spriedumu īstenošanas gadījumā Sam Rainsy nevarēs kandidēt 2013. gadā paredzētajās parlamenta vēlēšanās, turklāt tam būs vēl daudz plašākas sekas, nekā tikai Sam Rainsy gadījums vien, jo tā mērķis ir ietekmēt opozīciju kopumā, vēl jo vairāk tāpēc, ka vairāku pazīstamu opozīcijas pārstāvju kriminālvajāšana jau ir atstājusi negatīvu ietekmi uz politisko darbību un tādējādi grauj demokrātisko procesu Kambodžā; |
| --- | --- |

8.

pauž īpašu satraukumu par to, ka šī spriedumu īstenošanas gadījumā Sam Rainsy nevarēs kandidēt 2013. gadā paredzētajās parlamenta vēlēšanās, turklāt tam būs vēl daudz plašākas sekas, nekā tikai Sam Rainsy gadījums vien, jo tā mērķis ir ietekmēt opozīciju kopumā, vēl jo vairāk tāpēc, ka vairāku pazīstamu opozīcijas pārstāvju kriminālvajāšana jau ir atstājusi negatīvu ietekmi uz politisko darbību un tādējādi grauj demokrātisko procesu Kambodžā;

| 9. | tāpēc aicina varas iestādes izpētīt veidus un līdzekļus, kā atrisināt aktuālās problēmas ar politisko dialogu un iespējami ātri ļaut Sam Rainsy atsākt parlamentāro darbību; |
| --- | --- |

9.

tāpēc aicina varas iestādes izpētīt veidus un līdzekļus, kā atrisināt aktuālās problēmas ar politisko dialogu un iespējami ātri ļaut Sam Rainsy atsākt parlamentāro darbību;

| 10. | aicina Kambodžas iestādes pievērst uzmanību ieteikumiem, ko sagatavojis ANO īpašais ziņotājs par situāciju cilvēktiesību jomā Kambodžā; aicina Kambodžas parlamentu apspriest šo ziņojumu un veikt nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu viņa ieteikumus; |
| --- | --- |

10.

aicina Kambodžas iestādes pievērst uzmanību ieteikumiem, ko sagatavojis ANO īpašais ziņotājs par situāciju cilvēktiesību jomā Kambodžā; aicina Kambodžas parlamentu apspriest šo ziņojumu un veikt nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu viņa ieteikumus;

| 11. | aicina Eiropas Savienību veikt pasākumus, lai nodrošinātu pamatbrīvību ievērošanu, kā to paredz minētā sadarbības nolīguma 1. pants, un lai uzbrukumi pilsoniskajai brīvībai nepaliktu bez sekām; aicina Eiropas Savienību arī saistīt turpmākas finanšu palīdzības sniegšanu Kambodžai ar uzlabojumiem cilvēktiesību jomā šajā valstī; |
| --- | --- |

11.

aicina Eiropas Savienību veikt pasākumus, lai nodrošinātu pamatbrīvību ievērošanu, kā to paredz minētā sadarbības nolīguma 1. pants, un lai uzbrukumi pilsoniskajai brīvībai nepaliktu bez sekām; aicina Eiropas Savienību arī saistīt turpmākas finanšu palīdzības sniegšanu Kambodžai ar uzlabojumiem cilvēktiesību jomā šajā valstī;

| 12. | ar ES iesaisti un ANO koordināciju aicina īstenot neatliekamas humānās palīdzības plānu, lai palīdzētu tiem Kambodžas iedzīvotājiem, kurus vissmagāk skārusi krīze, jo īpaši tiem, kuri strādāja tekstila un būvniecības nozarēs un ir zaudējuši darbu; |
| --- | --- |

12.

ar ES iesaisti un ANO koordināciju aicina īstenot neatliekamas humānās palīdzības plānu, lai palīdzētu tiem Kambodžas iedzīvotājiem, kurus vissmagāk skārusi krīze, jo īpaši tiem, kuri strādāja tekstila un būvniecības nozarēs un ir zaudējuši darbu;

| 13. | uzdod delegācijai attiecībām ar Dienvidaustrumāzijas valstīm un Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN) un Ārlietu komitejai novērot notikumu attīstību; |
| --- | --- |

13.

uzdod delegācijai attiecībām ar Dienvidaustrumāzijas valstīm un Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN) un Ārlietu komitejai novērot notikumu attīstību;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASEAN un ASEM dalībvalstu valdībām, ASEM sekretariātam, ANO ģenerālsekretāram un ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, kā arī Kambodžas Karalistes valdībai un Nacionālajai Asamblejai. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASEAN un ASEM dalībvalstu valdībām, ASEM sekretariātam, ANO ģenerālsekretāram un ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, kā arī Kambodžas Karalistes valdībai un Nacionālajai Asamblejai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0012.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0081.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0462.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0032.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0085.

(6)  OV L 269, 19.10.1999., 18. lpp.

(7)  http://www.un.org.kh/index.php?option=com_content&view=article&id=330:united-nations-special-rapporteur-on-the-situation-of-human-rights-in-cambodia-statement&catid=44:un-speeches-and-statements&Itemid=77

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/93 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/93

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisCilvēktiesību stāvoklis Ziemeļkaukāzā (Krievijas Federācija) un Oleg Orlov kriminālvajāšana

P7_TA(2010)0390

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra rezolūcija par cilvēktiesību stāvokli Ziemeļkaukāzā (Krievijas Federācija) un Oļega Orlova kriminālvajāšanu

2012/C 70 E/11

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 17. septembra rezolūciju par cilvēktiesību aktīvistu slepkavībām Krievijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 17. septembra rezolūciju par cilvēktiesību aktīvistu slepkavībām Krievijā (1),

| — | ņemot vērā Saharova balvas piešķiršanu Oļegam Orlovam, Sergejam Kovaļovam un Ludmilai Aleksejevai cilvēktiesību centra “Memoriāls” un visu pārējo Krievijas cilvēktiesību aizstāvju vārdā 2009. gada 16. decembrī; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saharova balvas piešķiršanu Oļegam Orlovam, Sergejam Kovaļovam un Ludmilai Aleksejevai cilvēktiesību centra “Memoriāls” un visu pārējo Krievijas cilvēktiesību aizstāvju vārdā 2009. gada 16. decembrī;

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kurš stājās spēkā 1997. gadā un pagarināts līdz tā aizstāšanai ar jaunu nolīgumu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kurš stājās spēkā 1997. gadā un pagarināts līdz tā aizstāšanai ar jaunu nolīgumu;

| — | ņemot vērā notiekošās sarunas par jaunu nolīgumu, ar ko izveidotu jaunu vispārēju sistēmu ES un Krievijas attiecībām; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās sarunas par jaunu nolīgumu, ar ko izveidotu jaunu vispārēju sistēmu ES un Krievijas attiecībām;

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā, būdama Eiropas Padomes, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dalībvalsts un ANO deklarāciju parakstītājvalsts, Krievija ir uzņēmusies saistības aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, pamatbrīvības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā, būdama Eiropas Padomes, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) dalībvalsts un ANO deklarāciju parakstītājvalsts, Krievija ir uzņēmusies saistības aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, pamatbrīvības un tiesiskumu;

| B. | tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesā pašlaik tiek izskatītas aptuveni 20 000 lietas no Krievijas Federācijas, galvenokārt Ziemeļkaukāza reģiona; tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa vairāk nekā 150 spriedumos Krievijas Federāciju ir atzinusi par vainīgu smagos cilvēktiesību pārkāpumos, kas notikuši šajā reģionā, un uzsver, ka ir ļoti svarīgi šos spriedumus piemērot nekavējoties un pilnīgi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesā pašlaik tiek izskatītas aptuveni 20 000 lietas no Krievijas Federācijas, galvenokārt Ziemeļkaukāza reģiona; tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesa vairāk nekā 150 spriedumos Krievijas Federāciju ir atzinusi par vainīgu smagos cilvēktiesību pārkāpumos, kas notikuši šajā reģionā, un uzsver, ka ir ļoti svarīgi šos spriedumus piemērot nekavējoties un pilnīgi;

Cilvēktiesību stāvoklis Ziemeļkaukāzā

| C. | ā kā bažas raisa cilvēktiesību aizstāvju stāvoklis Ziemeļkaukāza reģionā, jo īpaši Čečenijā, Ingušijā un Dagestānā; tā kā šī reģiona neatkarīgie žurnālisti, pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, advokāti un cilvēktiesību aizstāvji bieži cieš no draudiem un vardarbības aktiem, vajāšanas un iebiedēšanas, un viņu darbību ierobežo tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas; tā kā cilvēktiesību pārkāpumu izdarītāji joprojām paliek nesodīti un joprojām netiek ievērots tiesiskums; tā kā civiliedzīvotāji joprojām cieš gan no bruņoto opozīcijas grupu, gan tiesībaizsardzības iestāžu vardarbības; tā kā ierasta lieta ir spīdzināšana un ļaunprātīga izturēšanās, kā arī patvaļīga aizturēšana; un tā kā pilsoniskās sabiedrības attīstībā liela nozīme ir no valstu valdībām neatkarīgām NVO; |
| --- | --- |

C.

ā kā bažas raisa cilvēktiesību aizstāvju stāvoklis Ziemeļkaukāza reģionā, jo īpaši Čečenijā, Ingušijā un Dagestānā; tā kā šī reģiona neatkarīgie žurnālisti, pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, advokāti un cilvēktiesību aizstāvji bieži cieš no draudiem un vardarbības aktiem, vajāšanas un iebiedēšanas, un viņu darbību ierobežo tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas; tā kā cilvēktiesību pārkāpumu izdarītāji joprojām paliek nesodīti un joprojām netiek ievērots tiesiskums; tā kā civiliedzīvotāji joprojām cieš gan no bruņoto opozīcijas grupu, gan tiesībaizsardzības iestāžu vardarbības; tā kā ierasta lieta ir spīdzināšana un ļaunprātīga izturēšanās, kā arī patvaļīga aizturēšana; un tā kā pilsoniskās sabiedrības attīstībā liela nozīme ir no valstu valdībām neatkarīgām NVO;

| D. | tā kā, neskatoties uz nenoliedzamajiem sasniegumiem rekonstrukcijas jomā un reģiona infrastruktūras būtisko uzlabošanos, Čečenijā valda vispārēja baiļu atmosfēra; tā kā joprojām lielākās bažas raisa cilvēktiesību stāvoklis un tieslietu un demokrātisko iestāžu darbība; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neskatoties uz nenoliedzamajiem sasniegumiem rekonstrukcijas jomā un reģiona infrastruktūras būtisko uzlabošanos, Čečenijā valda vispārēja baiļu atmosfēra; tā kā joprojām lielākās bažas raisa cilvēktiesību stāvoklis un tieslietu un demokrātisko iestāžu darbība;

| E. | tā kā palikuši nesodīti un netiek pietiekami izmeklēti valdības opozicionāru un cilvēktiesību aizstāvju secīgie pazušanas gadījumi; |
| --- | --- |

E.

tā kā palikuši nesodīti un netiek pietiekami izmeklēti valdības opozicionāru un cilvēktiesību aizstāvju secīgie pazušanas gadījumi;

| F. | tā kā, neskatoties uz konstruktīvu dialogu starp Ingušijas varas iestādēm un pilsonisko sabiedrību, kopš 2009. gadā pie varas nācis jaunais Ingušijas prezidents, uztraucošā apjomā ir atsākusies vardarbība, kas atsevišķos gadījumos ir novedusi pie valdības opozicionāru un žurnālistu slepkavībām un pazušanas gadījumiem, par kuriem līdz šim nav uzsākta kriminālvajāšana; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neskatoties uz konstruktīvu dialogu starp Ingušijas varas iestādēm un pilsonisko sabiedrību, kopš 2009. gadā pie varas nācis jaunais Ingušijas prezidents, uztraucošā apjomā ir atsākusies vardarbība, kas atsevišķos gadījumos ir novedusi pie valdības opozicionāru un žurnālistu slepkavībām un pazušanas gadījumiem, par kuriem līdz šim nav uzsākta kriminālvajāšana;

| G. | tā kā arvien pieaug to Ziemeļkaukāza republiku iedzīvotāju skaits, kuri nolaupīti citos Krievijas reģionos; tā kā kopš 2009. gada 28. decembra pusnakts Sanktpēterburgā bezvēsts prombūtnē atrodas Ali Dzhaniev, Yusup Dobriev, Yunus Dobriev un Magomed Adzhiev, tā kā kopš 2010. gada 24.–25. septembra naktī notikuša Maskavas vēsturiskās mošejas apmeklējuma bezvēsts prombūtnē atrodas pieci cilvēki: Zelimkhan Akhmetovich Chibiev, Magomed Khaybulaevich Israpilov, Dzhamal Ziyanidovich Magomedov, Akil Dzhavatkhanovich Abdullaev un Dovar Nazimovich Asadov, no kuriem trīs ir Ziemeļkaukāza iedzīvotāji; |
| --- | --- |

G.

tā kā arvien pieaug to Ziemeļkaukāza republiku iedzīvotāju skaits, kuri nolaupīti citos Krievijas reģionos; tā kā kopš 2009. gada 28. decembra pusnakts Sanktpēterburgā bezvēsts prombūtnē atrodas Ali Dzhaniev, Yusup Dobriev, Yunus Dobriev un Magomed Adzhiev, tā kā kopš 2010. gada 24.–25. septembra naktī notikuša Maskavas vēsturiskās mošejas apmeklējuma bezvēsts prombūtnē atrodas pieci cilvēki: Zelimkhan Akhmetovich Chibiev, Magomed Khaybulaevich Israpilov, Dzhamal Ziyanidovich Magomedov, Akil Dzhavatkhanovich Abdullaev un Dovar Nazimovich Asadov, no kuriem trīs ir Ziemeļkaukāza iedzīvotāji;

| H. | tā kā Ziemeļkaukāzā joprojām atrodas aptuveni 80 000 valsts iekšienē pārvietotu personu, kas vairāk nekā pirms 18 gadiem bija spiestas pamest mājvietas vairāku karu dēļ, kas 1992. gadā izcēlās starp Ingušiju un Ziemeļosetiju un 1994. un 1999. gadā norisinājās Čečenijā; tā kā šīm personām ir grūtības atrast mājvietu, pagarināt uzturēšanās reģistrāciju, kas ierobežo sociālo pakalpojumu pieejamību, atjaunot iekšzemes pases un saņemt “piespiedu migranta” statusu, kas ir nepieciešams, lai piekļūtu darba tirgum, saņemtu sociālos pakalpojumus un pabalstus; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ziemeļkaukāzā joprojām atrodas aptuveni 80 000 valsts iekšienē pārvietotu personu, kas vairāk nekā pirms 18 gadiem bija spiestas pamest mājvietas vairāku karu dēļ, kas 1992. gadā izcēlās starp Ingušiju un Ziemeļosetiju un 1994. un 1999. gadā norisinājās Čečenijā; tā kā šīm personām ir grūtības atrast mājvietu, pagarināt uzturēšanās reģistrāciju, kas ierobežo sociālo pakalpojumu pieejamību, atjaunot iekšzemes pases un saņemt “piespiedu migranta” statusu, kas ir nepieciešams, lai piekļūtu darba tirgum, saņemtu sociālos pakalpojumus un pabalstus;

| I. | tā kā 2010. gada 3. septembrī priekšsēdētājs J. Buzek pauda dziļu solidaritāti ar Beslanas traģēdijas upuru ģimenēm un mudināja Krievijas Federācijas prezidentu nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas viņu tiesības un beidzot atklāta patiesība par 2004. gada septembra notikumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2010. gada 3. septembrī priekšsēdētājs J. Buzek pauda dziļu solidaritāti ar Beslanas traģēdijas upuru ģimenēm un mudināja Krievijas Federācijas prezidentu nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas viņu tiesības un beidzot atklāta patiesība par 2004. gada septembra notikumiem;

| J. | tā kā nekādā gadījumā nav attaisnojama vispārēja vardarbība pret civiliedzīvotājiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā nekādā gadījumā nav attaisnojama vispārēja vardarbība pret civiliedzīvotājiem;

| K. | atzīmē Krievijas un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības iniciatīvu izveidot “Natālijas Jestemirovas Dokumentācijas centru”, kas izmeklētu iespējamos kara noziegumus un citus smagus cilvēktiesību pārkāpumus Čečenijas karu laikā; |
| --- | --- |

K.

atzīmē Krievijas un starptautiskās pilsoniskās sabiedrības iniciatīvu izveidot “Natālijas Jestemirovas Dokumentācijas centru”, kas izmeklētu iespējamos kara noziegumus un citus smagus cilvēktiesību pārkāpumus Čečenijas karu laikā;

Oļega Orlova lietas kriminālizmeklēšana

| L. | tā kā tādu cilvēktiesību organizāciju kā “Memoriāls” veiktais darbs ir nozīmīgs, lai Krievijā izveidotu stabilu un brīvu sabiedrību un jo īpaši Ziemeļkaukāzā panāktu patiesu un pastāvīgu stabilitāti; tā kā Krievijas valdība un Ziemeļkaukāza republiku valdības tādējādi var būt lepnas par šo organizāciju nozīmīgo lomu; |
| --- | --- |

L.

tā kā tādu cilvēktiesību organizāciju kā “Memoriāls” veiktais darbs ir nozīmīgs, lai Krievijā izveidotu stabilu un brīvu sabiedrību un jo īpaši Ziemeļkaukāzā panāktu patiesu un pastāvīgu stabilitāti; tā kā Krievijas valdība un Ziemeļkaukāza republiku valdības tādējādi var būt lepnas par šo organizāciju nozīmīgo lomu;

| M. | tā kā Čečenijas “Memoriāla” vadītāja Natālija Jestemirova tika nolaupīta 2009. gada 15. jūlijā Groznijā un atrasta mirusi kaimiņvalstī Ingušijā; tā kā viņas slepkavības izmeklēšanā nav atklāti ne slepkavas, ne atbildīgās personas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Čečenijas “Memoriāla” vadītāja Natālija Jestemirova tika nolaupīta 2009. gada 15. jūlijā Groznijā un atrasta mirusi kaimiņvalstī Ingušijā; tā kā viņas slepkavības izmeklēšanā nav atklāti ne slepkavas, ne atbildīgās personas;

| N. | tā kā Maskavas pilsētas tiesa 2010. gada 21. janvārī piesprieda Oļegam Orlovam un cilvēktiesību centram “Memoriāls” atlīdzināt zaudējumus Čečenijas prezidentam Ramzanam Kadirovam; |
| --- | --- |

N.

tā kā Maskavas pilsētas tiesa 2010. gada 21. janvārī piesprieda Oļegam Orlovam un cilvēktiesību centram “Memoriāls” atlīdzināt zaudējumus Čečenijas prezidentam Ramzanam Kadirovam;

| O. | tā kā 2010. gada 9. februārī Ramzans Kadirovs publiski paziņoja, ka pārtrauks pret cilvēktiesību centra “Memoriāls” valdes vadītāju Oļegu Orlovu un Maskavas Helsinku grupas priekšsēdētāju Ludmilu Aleksejevu uzsākto krminālvajāšanu par goda aizskārumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2010. gada 9. februārī Ramzans Kadirovs publiski paziņoja, ka pārtrauks pret cilvēktiesību centra “Memoriāls” valdes vadītāju Oļegu Orlovu un Maskavas Helsinku grupas priekšsēdētāju Ludmilu Aleksejevu uzsākto krminālvajāšanu par goda aizskārumu;

| P. | tā kā 2010. gada 6. jūlijā Oļegu Orlovu tiesāja pēc Kriminālkodeksa 129. panta, par ko draud līdz trīs gadiem ilgs cietumsods; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2010. gada 6. jūlijā Oļegu Orlovu tiesāja pēc Kriminālkodeksa 129. panta, par ko draud līdz trīs gadiem ilgs cietumsods;

| Q. | tā kā Oļega Orlova lietas kriminālizmeklēšanā tika būtiski pārkāpts Krievijas Federācijas Kriminālprocesa kodekss (jo īpaši tā 72. pants); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Oļega Orlova lietas kriminālizmeklēšanā tika būtiski pārkāpts Krievijas Federācijas Kriminālprocesa kodekss (jo īpaši tā 72. pants);

| R. | tā kā laikposmā starp 2010. gada 13. un 16. septembrī tika pārmeklēti vairāku vadošo cilvēktiesību organizāciju, tostarp “Memoriāla”, biroji, īsā termiņā pieprasot daudzus dokumentus par to darbību, |
| --- | --- |

R.

tā kā laikposmā starp 2010. gada 13. un 16. septembrī tika pārmeklēti vairāku vadošo cilvēktiesību organizāciju, tostarp “Memoriāla”, biroji, īsā termiņā pieprasot daudzus dokumentus par to darbību,

| 1. | pauž nosodījumu par visiem terorisma aktiem un uzsver, ka nekādā gadījumā nav attaisnojama vispārēja vardarbība pret civiliedzīvotājiem; pauž līdzjūtību un solidaritāti ar visu vardarbības upuru, tostarp Maskavas metro sprādzienos un Čečenijas parlamenta uzbrukumā cietušo, kā arī pret Kaukāza republiku iedzīvotājiem pastāvīgi pastrādātajos noziegumos cietušo, draugiem un ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

pauž nosodījumu par visiem terorisma aktiem un uzsver, ka nekādā gadījumā nav attaisnojama vispārēja vardarbība pret civiliedzīvotājiem; pauž līdzjūtību un solidaritāti ar visu vardarbības upuru, tostarp Maskavas metro sprādzienos un Čečenijas parlamenta uzbrukumā cietušo, kā arī pret Kaukāza republiku iedzīvotājiem pastāvīgi pastrādātajos noziegumos cietušo, draugiem un ģimenēm;

| 2. | pauž dziļas bažas par vardarbības un terorisma aktu atsākšanos Ziemeļkaukāzā; no vienas puses, aicina pārtraukt terorismu un, no otras puses, aicina Krievijas varas iestādes pārtraukt cilvēktiesību pārkāpumu vispārējo nesodīšanu un tiesiskuma trūkumu reģionā; |
| --- | --- |

2.

pauž dziļas bažas par vardarbības un terorisma aktu atsākšanos Ziemeļkaukāzā; no vienas puses, aicina pārtraukt terorismu un, no otras puses, aicina Krievijas varas iestādes pārtraukt cilvēktiesību pārkāpumu vispārējo nesodīšanu un tiesiskuma trūkumu reģionā;

| 3. | atzīst Krievijas tiesības apkarot īstu terorismu un bruņotas sacelšanās Ziemeļkaukāzā, tomēr mudina varas iestādes to darīt, ievērojot starptautiskos cilvēktiesību aktus; brīdina, ka pastāvīgā vardarbība un nelikumīgās metodes bruņoto sacelšanos apspiešanā vēl vairāk sašķels iedzīvotājus un tā vietā, lai panāktu stabilitāti, vēl vairāk palielinās vardarbību reģionā; |
| --- | --- |

3.

atzīst Krievijas tiesības apkarot īstu terorismu un bruņotas sacelšanās Ziemeļkaukāzā, tomēr mudina varas iestādes to darīt, ievērojot starptautiskos cilvēktiesību aktus; brīdina, ka pastāvīgā vardarbība un nelikumīgās metodes bruņoto sacelšanos apspiešanā vēl vairāk sašķels iedzīvotājus un tā vietā, lai panāktu stabilitāti, vēl vairāk palielinās vardarbību reģionā;

| 4. | mudina Krievijas varas iestādes darīt visu, kas ir to spēkos, lai nodrošinātu cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību, kā to paredz ANO Deklarācija par personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

4.

mudina Krievijas varas iestādes darīt visu, kas ir to spēkos, lai nodrošinātu cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību, kā to paredz ANO Deklarācija par personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| 5. | uzsver, ka ilglaicīgā Čečenijā valdošā nesodāmība destabilizē visu Ziemeļkaukāza reģionu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ilglaicīgā Čečenijā valdošā nesodāmība destabilizē visu Ziemeļkaukāza reģionu;

| 6. | pauž stingru nosodījumu par kolektīvo sodu piemērošanu personām, kuras tur aizdomās par saikni ar sacelšanās dalībniekiem, tostarp nodedzinot mājas, kas pieder bruņotās opozīcijas aktīvu biedru vai aizdomās turēto ģimenēm; prasa varas iestādēm veikt konkrētus pasākumus, lai nepieļautu šādu pārkāpumu atkārtošanos un visos līmeņos sodīt par tiem atbildīgās amatpersonas; |
| --- | --- |

6.

pauž stingru nosodījumu par kolektīvo sodu piemērošanu personām, kuras tur aizdomās par saikni ar sacelšanās dalībniekiem, tostarp nodedzinot mājas, kas pieder bruņotās opozīcijas aktīvu biedru vai aizdomās turēto ģimenēm; prasa varas iestādēm veikt konkrētus pasākumus, lai nepieļautu šādu pārkāpumu atkārtošanos un visos līmeņos sodīt par tiem atbildīgās amatpersonas;

| 7. | mudina Krieviju nodrošināt netraucētu piekļuvi Ziemeļkaukāzā starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām, plašsaziņas līdzekļiem un starptautiskajām valsts iestādēm, piemēram, Eiropas Padomei, Starptautiskajai Sarkanā Krusta organizācijai, EDSO un ANO; turklāt īpaši aicina atbildīgās varas iestādes nodrošināt apstākļus, kas ļautu “Memoriālam” un citām cilvēktiesību organizācijām atsākt darbību Ziemeļkaukāzā drošā vidē; |
| --- | --- |

7.

mudina Krieviju nodrošināt netraucētu piekļuvi Ziemeļkaukāzā starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām, plašsaziņas līdzekļiem un starptautiskajām valsts iestādēm, piemēram, Eiropas Padomei, Starptautiskajai Sarkanā Krusta organizācijai, EDSO un ANO; turklāt īpaši aicina atbildīgās varas iestādes nodrošināt apstākļus, kas ļautu “Memoriālam” un citām cilvēktiesību organizācijām atsākt darbību Ziemeļkaukāzā drošā vidē;

| 8. | pauž lielas bažas par arvien pieaugošo to Ziemeļkaukāza republiku iedzīvotāju skaits, kuri izrādījušies nolaupīti citos Krievijas reģionos, un sagaida, ka Krievijas Federācijas Ģenerālprokuratūra noskaidros un apstiprinās šo iedzīvotāju atrašanās vietu; |
| --- | --- |

8.

pauž lielas bažas par arvien pieaugošo to Ziemeļkaukāza republiku iedzīvotāju skaits, kuri izrādījušies nolaupīti citos Krievijas reģionos, un sagaida, ka Krievijas Federācijas Ģenerālprokuratūra noskaidros un apstiprinās šo iedzīvotāju atrašanās vietu;

| 9. | mudina Krievijas Federācijas varas iestādes nodrošināt, lai tiktu īstenoti ilgtermiņa risinājumi iekšzemē pārvietoto personu problēmai; aicina pastiprināt valsts valdības pasākumus ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos īstenoto operāciju atbalstam, lai ar tām turpinātu mājokļu nodrošināšanas programmas iekšzemē pārvietotajām personām un sekmētu pasākumus, ar kuriem uzlabo iekšzemē pārvietoto personu piekļuvi pakalpojumiem un pabalstiem; uzsver, ka ir nepārtraukti jāuzrauga iekšzemē pārvietoto personu stāvoklis, lai nodrošinātu, ka viņu tiesības netiek pārkāptas vēl vairāk; mudina Krievijas valdību oficiāli atzīt iekšzemē pārvietoto personu jēdzienu un attiecīgi pielāgot savus tiesību aktus; |
| --- | --- |

9.

mudina Krievijas Federācijas varas iestādes nodrošināt, lai tiktu īstenoti ilgtermiņa risinājumi iekšzemē pārvietoto personu problēmai; aicina pastiprināt valsts valdības pasākumus ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos īstenoto operāciju atbalstam, lai ar tām turpinātu mājokļu nodrošināšanas programmas iekšzemē pārvietotajām personām un sekmētu pasākumus, ar kuriem uzlabo iekšzemē pārvietoto personu piekļuvi pakalpojumiem un pabalstiem; uzsver, ka ir nepārtraukti jāuzrauga iekšzemē pārvietoto personu stāvoklis, lai nodrošinātu, ka viņu tiesības netiek pārkāptas vēl vairāk; mudina Krievijas valdību oficiāli atzīt iekšzemē pārvietoto personu jēdzienu un attiecīgi pielāgot savus tiesību aktus;

| 10. | aicina Krievijas Federācijas iestādes ātri, pilnīgi un efektīvi izmeklēt Natālijas Jestemirovas slepkavību un saukt pie atbildības šī nežēlīgā nozieguma izdarītājus un tajā iesaistītās personas; |
| --- | --- |

10.

aicina Krievijas Federācijas iestādes ātri, pilnīgi un efektīvi izmeklēt Natālijas Jestemirovas slepkavību un saukt pie atbildības šī nežēlīgā nozieguma izdarītājus un tajā iesaistītās personas;

| 11. | noraida un nosoda ciniskos un absurdos mēģinājumus apsūdzēt “Memoriālu” noziegumā par atbalsta sniegšanu teroristu organizācijām; |
| --- | --- |

11.

noraida un nosoda ciniskos un absurdos mēģinājumus apsūdzēt “Memoriālu” noziegumā par atbalsta sniegšanu teroristu organizācijām;

| 12. | nosoda kriminālizmeklēšanas uzsākšanu pret Oļegu Orlovu un mudina atbildīgās iestādes pārskatīt lēmumu par krimināllietas ierosināšanu; norāda, ka Oļega Orlova izteikumiem līdzīgi paziņojumi ir likumīgi demokrātiskā valstī un par tiem nevajadzētu piespriest ne administratīvo, ne kriminālsodu; |
| --- | --- |

12.

nosoda kriminālizmeklēšanas uzsākšanu pret Oļegu Orlovu un mudina atbildīgās iestādes pārskatīt lēmumu par krimināllietas ierosināšanu; norāda, ka Oļega Orlova izteikumiem līdzīgi paziņojumi ir likumīgi demokrātiskā valstī un par tiem nevajadzētu piespriest ne administratīvo, ne kriminālsodu;

| 13. | aicina Krievijas varas iestādes gadījumā, ja tiesvedība turpināsies, nodrošināt, lai turpmākajā Oļega Orlova lietas izmeklēšanā un tiesvedības procesā netiktu pārkāpts likums, un visos gadījumos ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Krievijas Federācijas ratificētos starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību instrumentus; |
| --- | --- |

13.

aicina Krievijas varas iestādes gadījumā, ja tiesvedība turpināsies, nodrošināt, lai turpmākajā Oļega Orlova lietas izmeklēšanā un tiesvedības procesā netiktu pārkāpts likums, un visos gadījumos ievērot Apvienoto Nāciju Organizācijas Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Krievijas Federācijas ratificētos starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību instrumentus;

| 14. | atgādina, ka Oļegam Orlovam 2009. gadā tika piešķirta Eiropas Parlamenta Saharova balva un ka līdz ar to viņš ir Eiropas Parlamenta īpašā morālā un politiskā aizsardzībā; mudina Krievijas valdību ļaut Oļegam Orlovam netraucēti apmeklēt 2010. gada Saharova balvas pasniegšanas ceremoniju Strasbūrā; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka Oļegam Orlovam 2009. gadā tika piešķirta Eiropas Parlamenta Saharova balva un ka līdz ar to viņš ir Eiropas Parlamenta īpašā morālā un politiskā aizsardzībā; mudina Krievijas valdību ļaut Oļegam Orlovam netraucēti apmeklēt 2010. gada Saharova balvas pasniegšanas ceremoniju Strasbūrā;

| 15. | nosoda veikto iebiedējoša rakstura cilvēktiesību organizāciju biroju pārmeklēšanu un sagaida paskaidrojumus par šo darbību likumīgumu un mērķiem; |
| --- | --- |

15.

nosoda veikto iebiedējoša rakstura cilvēktiesību organizāciju biroju pārmeklēšanu un sagaida paskaidrojumus par šo darbību likumīgumu un mērķiem;

| 16. | pauž nožēlu, ka nepārtrauktie cilvēktiesību pārkāpumi ļoti negatīvi ietekmē Krievijas tēlu un uzticamību pasaulē un pasliktina Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas attiecības, kas ir svarīgas un kurām būtu jāpārtop stratēģiskā partnerībā, ņemot vērā abu pušu savstarpējo atkarību un daudzas kopējas intereses, jo īpaši attiecībā uz sadarbību politikas, drošības, ekonomikas un enerģētikas jomā, tomēr arī attiecībā uz demokrātisko principu un procesu un pamata cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu, ka nepārtrauktie cilvēktiesību pārkāpumi ļoti negatīvi ietekmē Krievijas tēlu un uzticamību pasaulē un pasliktina Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas attiecības, kas ir svarīgas un kurām būtu jāpārtop stratēģiskā partnerībā, ņemot vērā abu pušu savstarpējo atkarību un daudzas kopējas intereses, jo īpaši attiecībā uz sadarbību politikas, drošības, ekonomikas un enerģētikas jomā, tomēr arī attiecībā uz demokrātisko principu un procesu un pamata cilvēktiesību ievērošanu;

| 17. | pauž lielu atbalstu ieteikumiem, kas pausti Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2010. gada 22. jūnijā pieņemtajā rezolūcijā par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem cilvēktiesību pārkāpumos Ziemeļkaukāzā un kas varētu lielā mērā palīdzēt pārtraukt cilvēktiesību pārkāpēju nesodāmību un atjaunot iedzīvotāju uzticību tiesībaizsardzības iestādēm; |
| --- | --- |

17.

pauž lielu atbalstu ieteikumiem, kas pausti Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2010. gada 22. jūnijā pieņemtajā rezolūcijā par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem cilvēktiesību pārkāpumos Ziemeļkaukāzā un kas varētu lielā mērā palīdzēt pārtraukt cilvēktiesību pārkāpēju nesodāmību un atjaunot iedzīvotāju uzticību tiesībaizsardzības iestādēm;

| 18. | aicina Krievijas varas iestādes pildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus un īstenot pasākumus, lai novērstu pārkāpumus atsevišķās lietās, tostarp nodrošinot, ka tiek veikta efektīva izmeklēšana un pie atbildības saukti pārkāpuma izdarītāji, kā arī pieņemt vispārējus spriedumu īstenošanas pasākumus, tostarp politikas un tiesību aktu grozījumus, lai nepieļautu līdzīgu pārkāpumu atkārtošanos; |
| --- | --- |

18.

aicina Krievijas varas iestādes pildīt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus un īstenot pasākumus, lai novērstu pārkāpumus atsevišķās lietās, tostarp nodrošinot, ka tiek veikta efektīva izmeklēšana un pie atbildības saukti pārkāpuma izdarītāji, kā arī pieņemt vispārējus spriedumu īstenošanas pasākumus, tostarp politikas un tiesību aktu grozījumus, lai nepieļautu līdzīgu pārkāpumu atkārtošanos;

| 19. | iesaka valsts iestādēm federālajā, reģionālajā un vietējā līmenī uzsākt konstruktīvu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, lai varētu attīstīties funkcionālas demokrātiskas struktūras; |
| --- | --- |

19.

iesaka valsts iestādēm federālajā, reģionālajā un vietējā līmenī uzsākt konstruktīvu dialogu ar pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, lai varētu attīstīties funkcionālas demokrātiskas struktūras;

| 20. | icina pastiprināt ES un Krievijas apspriedes cilvēktiesību jomā un mudina šajā apspriežu procesā efektīvi iesaistīt Eiropas Parlamentu, Krievijas Federācijas Valsts Domi, Krievijas tieslietu iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību organizācijas; aicina Krieviju pilnībā ievērot saistības, ko tā uzņēmusies kā EDSO un Eiropas Padomes dalībvalsts; |
| --- | --- |

20.

icina pastiprināt ES un Krievijas apspriedes cilvēktiesību jomā un mudina šajā apspriežu procesā efektīvi iesaistīt Eiropas Parlamentu, Krievijas Federācijas Valsts Domi, Krievijas tieslietu iestādes, kā arī pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību organizācijas; aicina Krieviju pilnībā ievērot saistības, ko tā uzņēmusies kā EDSO un Eiropas Padomes dalībvalsts;

| 21. | ērš īpašu uzmanību uz tūkstošiem Ziemeļkaukāza bēgļu stāvokli ES dalībvalstīs, īpaši atzīmējot Austrijas Čečenijas bēgļu diasporu, kurā ir vismaz 20 000 personu, tostarp daudzi nepilngadīgie; šajā sakarībā pauž nopietnas bažas par Čečenijas bēgļa slepkavību 2010. gada maijā Vīnē un nopietnos apgalvojumus par Čečenijas prezidenta saistību ar šo noziegumu; aicina ES dalībvalstis īstenot koordinētāku, konsekventāku un redzamāku politiku attiecībā uz Ziemeļkaukāza bēgļu aizsardzību ES teritorijā, ievērojot savus humanitāros un cilvēktiesību aizsardzības pienākumus; |
| --- | --- |

21.

ērš īpašu uzmanību uz tūkstošiem Ziemeļkaukāza bēgļu stāvokli ES dalībvalstīs, īpaši atzīmējot Austrijas Čečenijas bēgļu diasporu, kurā ir vismaz 20 000 personu, tostarp daudzi nepilngadīgie; šajā sakarībā pauž nopietnas bažas par Čečenijas bēgļa slepkavību 2010. gada maijā Vīnē un nopietnos apgalvojumus par Čečenijas prezidenta saistību ar šo noziegumu; aicina ES dalībvalstis īstenot koordinētāku, konsekventāku un redzamāku politiku attiecībā uz Ziemeļkaukāza bēgļu aizsardzību ES teritorijā, ievērojot savus humanitāros un cilvēktiesību aizsardzības pienākumus;

*

* *

| 22. | zdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, EDSO un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

22.

zdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam, EDSO un Eiropas Padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0022.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/98 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/98

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisPamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām pārskatīšana

P7_TA(2010)0366

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmums par pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pārskatīšanu (2010/2118(ACI))

2012/C 70 E/12

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 295. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 295. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 26. maija lēmumu par pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām pārskatīšanu (1) un 2010. gada 9. februāra rezolūciju par pārskatīto pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām nākamajā likumdošanas periodā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 26. maija lēmumu par pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām pārskatīšanu (1) un 2010. gada 9. februāra rezolūciju par pārskatīto pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām nākamajā likumdošanas periodā (2),

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2009. gada 26. novembra un 2010. gada 1. jūlija lēmumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2009. gada 26. novembra un 2010. gada 1. jūlija lēmumu,

| — | ņemot vērā pārskatītā pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām projektu (turpmāk “pārskatītais nolīgums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatītā pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām projektu (turpmāk “pārskatītais nolīgums”),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmumu par Parlamenta Reglamenta pielāgošanu pārskatītajam pamatnolīgumam par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmumu par Parlamenta Reglamenta pielāgošanu pārskatītajam pamatnolīgumam par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 25. panta 3. punktu un 127. pantu, kā arī tā VII pielikuma XVIII punkta 4. apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 25. panta 3. punktu un 127. pantu, kā arī tā VII pielikuma XVIII punkta 4. apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0279/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0279/2010),

| A. | tā kā tagad Līgumi pirmo reizi nodrošina iestāžu nolīgumiem atsevišķu juridisko pamatu; |
| --- | --- |

A.

tā kā tagad Līgumi pirmo reizi nodrošina iestāžu nolīgumiem atsevišķu juridisko pamatu;

| B. | tā kā Lisabonas līgums Parlamentam un Komisijai piešķir jaunas pilnvaras un nodrošina jaunu institucionālo līdzsvaru, kas jāatspoguļo pārskatītajā nolīgumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Lisabonas līgums Parlamentam un Komisijai piešķir jaunas pilnvaras un nodrošina jaunu institucionālo līdzsvaru, kas jāatspoguļo pārskatītajā nolīgumā;

| C. | tā kā Lisabonas līgums ievērojami palielina ES demokrātiju, Savienības iedzīvotājiem, galvenokārt ar Parlamenta starpniecību, piešķirot lielākas tiesības pārbaudīt Komisijas darbību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lisabonas līgums ievērojami palielina ES demokrātiju, Savienības iedzīvotājiem, galvenokārt ar Parlamenta starpniecību, piešķirot lielākas tiesības pārbaudīt Komisijas darbību;

| D. | tā kā Lisabonas līgums piešķir Parlamentam un Padomei līdzvērtīgas tiesības parastajā likumdošanas procedūrā un budžeta jomā un pastiprina Parlamenta lomu ES ārējā politikā, tostarp kopējā ārpolitikā un drošības politikā, saskaņā ar attiecīgajiem šā līguma noteikumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā Lisabonas līgums piešķir Parlamentam un Padomei līdzvērtīgas tiesības parastajā likumdošanas procedūrā un budžeta jomā un pastiprina Parlamenta lomu ES ārējā politikā, tostarp kopējā ārpolitikā un drošības politikā, saskaņā ar attiecīgajiem šā līguma noteikumiem;

| E. | tā kā pārskatītajā nolīgumā ņem vērā šīs izmaiņas, tomēr šādā nolūkā ir vajadzīgi turpmāk minētie precizējumi, |
| --- | --- |

E.

tā kā pārskatītajā nolīgumā ņem vērā šīs izmaiņas, tomēr šādā nolūkā ir vajadzīgi turpmāk minētie precizējumi,

| 1. | uzskata, ka pārskatītais nolīgums ir būtisks sasniegums Parlamenta un Komisijas sadarbības jomā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka pārskatītais nolīgums ir būtisks sasniegums Parlamenta un Komisijas sadarbības jomā;

| 2. | atgādina no varas dalījuma principa izrietošās parlamentu tradicionālās pilnvaras, kuras, pilnībā ievērojot Lisabonas līgumu, būs galvenais pārskatītā nolīguma sasniegums: likumdošanas pilnvaras, izpildvaras parlamentāro uzraudzību (tostarp starptautiskajās attiecībās), informēšanas pienākumu un izpildvaras klātbūtnes nodrošināšanu Parlamentā; |
| --- | --- |

2.

atgādina no varas dalījuma principa izrietošās parlamentu tradicionālās pilnvaras, kuras, pilnībā ievērojot Lisabonas līgumu, būs galvenais pārskatītā nolīguma sasniegums: likumdošanas pilnvaras, izpildvaras parlamentāro uzraudzību (tostarp starptautiskajās attiecībās), informēšanas pienākumu un izpildvaras klātbūtnes nodrošināšanu Parlamentā;

| 3. | īpaši atzinīgi vērtē pārskatītajā nolīgumā iekļautos turpmāk minētos uzlabojumus:






  — | Likumdošanas procedūra un plānošana: savstarpējā sadarbība






  a) | pārskatīti noteikumi par Komisijas darba programmu un ES programmas izstrādi, palielinot Parlamenta iesaistīšanos (33., 36., 53. punkts un 4. pielikums); |
| --- | --- | --- | --- |

3.

īpaši atzinīgi vērtē pārskatītajā nolīgumā iekļautos turpmāk minētos uzlabojumus:

—

Likumdošanas procedūra un plānošana: savstarpējā sadarbība

a)

pārskatīti noteikumi par Komisijas darba programmu un ES programmas izstrādi, palielinot Parlamenta iesaistīšanos (33., 36., 53. punkts un 4. pielikums);

| b) | Komisija sava pilnvaru termiņa sākumā izskata visus vēl nepieņemtos priekšlikumus, pienācīgi ņemot vērā Parlamenta viedokli (39. punkts); |
| --- | --- |

b)

Komisija sava pilnvaru termiņa sākumā izskata visus vēl nepieņemtos priekšlikumus, pienācīgi ņemot vērā Parlamenta viedokli (39. punkts);

| c) | prasība, ka jomās, kurās Parlaments parasti ir iesaistīts likumdošanas procesā, Komisija ieteikuma tiesību aktus izmanto vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos, iepriekš apspriežoties ar Parlamentu (43. punkts), |
| --- | --- |

c)

prasība, ka jomās, kurās Parlaments parasti ir iesaistīts likumdošanas procesā, Komisija ieteikuma tiesību aktus izmanto vienīgi pienācīgi pamatotos gadījumos, iepriekš apspriežoties ar Parlamentu (43. punkts),

| d) | Komisija apņemas pēc iespējas ātrāk pielāgot acquis communautaire jaunajam deleģēto aktu režīmam (51. punkts), |
| --- | --- |

d)

Komisija apņemas pēc iespējas ātrāk pielāgot acquis communautaire jaunajam deleģēto aktu režīmam (51. punkts),

| e) | Komisija apņemas ziņot par konkrētiem pasākumiem saistībā ar jebkuru pieprasījumu iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu; |
| --- | --- |

e)

Komisija apņemas ziņot par konkrētiem pasākumiem saistībā ar jebkuru pieprasījumu iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu;

| — | Parlamentārā uzraudzība






  f) | sīki izstrādāti noteikumi par Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanu un Komisijas iecelšanu, kā arī tās sastāvu, sastāva maiņu un amatu struktūras maiņu; |
| --- | --- | --- |

—

Parlamentārā uzraudzība

f)

sīki izstrādāti noteikumi par Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanu un Komisijas iecelšanu, kā arī tās sastāvu, sastāva maiņu un amatu struktūras maiņu;

| g) | jauni noteikumi par Komisijas locekļu dalību vēlēšanu kampaņās (4. punkts); |
| --- | --- |

g)

jauni noteikumi par Komisijas locekļu dalību vēlēšanu kampaņās (4. punkts);

| h) | Komisijas pienākums noskaidrot Parlamenta viedokli, ja tā vēlas pārskatīt Komisāru rīcības kodeksu; |
| --- | --- |

h)

Komisijas pienākums noskaidrot Parlamenta viedokli, ja tā vēlas pārskatīt Komisāru rīcības kodeksu;

| i) | regulatīvo aģentūru izpilddirektoru amata kandidātu pienākums ir ierasties uz uzklausīšanām atbildīgajās Parlamenta komitejās (32. punkts); |
| --- | --- |

i)

regulatīvo aģentūru izpilddirektoru amata kandidātu pienākums ir ierasties uz uzklausīšanām atbildīgajās Parlamenta komitejās (32. punkts);

| — | ES starptautisko attiecību starpiestāžu dimensija






  j) | sīki izstrādāti noteikumi par Parlamenta pastiprināto lomu starptautisku nolīgumu sarunās, tostarp Komisijas apņemšanās Parlamentam nodot ar šīm sarunām saistīto konfidenciālo informāciju, izmantojot pienācīgas procedūras un aizsardzības pasākumus (23.–27. punkts un 3. pielikums); |
| --- | --- | --- |

—

ES starptautisko attiecību starpiestāžu dimensija

j)

sīki izstrādāti noteikumi par Parlamenta pastiprināto lomu starptautisku nolīgumu sarunās, tostarp Komisijas apņemšanās Parlamentam nodot ar šīm sarunām saistīto konfidenciālo informāciju, izmantojot pienācīgas procedūras un aizsardzības pasākumus (23.–27. punkts un 3. pielikums);

| — | Pienākums sniegt informāciju






  k) | Komisija atzīst Parlamentam un Padomei Līgumos attiecīgi piešķirtās lomas, jo īpaši saistībā ar vienlīdzīgas attieksmes pamatprincipu, jo īpaši attiecībā uz piedalīšanos sanāksmēs un ieguldījuma vai nodrošināšanu ar tekstiem vai citu informāciju, sevišķi likumdošanas vai budžeta jautājumos (9. punkts); |
| --- | --- | --- |

—

Pienākums sniegt informāciju

k)

Komisija atzīst Parlamentam un Padomei Līgumos attiecīgi piešķirtās lomas, jo īpaši saistībā ar vienlīdzīgas attieksmes pamatprincipu, jo īpaši attiecībā uz piedalīšanos sanāksmēs un ieguldījuma vai nodrošināšanu ar tekstiem vai citu informāciju, sevišķi likumdošanas vai budžeta jautājumos (9. punkts);

| l) | tiek uzturēts pastāvīgs dialogs starp Komisijas priekšsēdētāju un Parlamenta priekšsēdētāju par svarīgākajiem horizontālajiem jautājumiem un būtiskiem likumdošanas priekšlikumiem, neskarot Priekšsēdētāju konferences lomu vai tiesību aktos noteiktās budžeta vai likumdošanas procedūras (11. punkta 2. ievilkums); |
| --- | --- |

l)

tiek uzturēts pastāvīgs dialogs starp Komisijas priekšsēdētāju un Parlamenta priekšsēdētāju par svarīgākajiem horizontālajiem jautājumiem un būtiskiem likumdošanas priekšlikumiem, neskarot Priekšsēdētāju konferences lomu vai tiesību aktos noteiktās budžeta vai likumdošanas procedūras (11. punkta 2. ievilkums);

| m) | sīki izstrādāti noteikumi par Parlamentam sniedzamo informāciju par Komisijas sanāksmēm ar valstu ekspertiem un Savienības tiesību aktu un ieteikuma tiesību aktu sagatavošanu un īstenošanu (15. punkts un 1. pielikums); |
| --- | --- |

m)

sīki izstrādāti noteikumi par Parlamentam sniedzamo informāciju par Komisijas sanāksmēm ar valstu ekspertiem un Savienības tiesību aktu un ieteikuma tiesību aktu sagatavošanu un īstenošanu (15. punkts un 1. pielikums);

| n) | sadarbības veidi attiecībās ar dalībvalstu parlamentiem (18. punkts); |
| --- | --- |

n)

sadarbības veidi attiecībās ar dalībvalstu parlamentiem (18. punkts);

| o) | sīki izstrādāti noteikumi par Parlamenta piekļuvi konfidenciālai informācijai, tostarp klasificētiem dokumentiem (2. pielikums); |
| --- | --- |

o)

sīki izstrādāti noteikumi par Parlamenta piekļuvi konfidenciālai informācijai, tostarp klasificētiem dokumentiem (2. pielikums);

| — | Komisijas locekļu klātbūtne Parlamentā






  p) | Komisija apņemas piešķirt prioritāti tās locekļu dalībai plenārsēdēs vai citu Parlamenta struktūrvienību sanāksmēs, ja tāda ir pieprasīta (45. punkts); |
| --- | --- | --- |

—

Komisijas locekļu klātbūtne Parlamentā

p)

Komisija apņemas piešķirt prioritāti tās locekļu dalībai plenārsēdēs vai citu Parlamenta struktūrvienību sanāksmēs, ja tāda ir pieprasīta (45. punkts);

| q) | jauns jautājumu laiks ar visiem Komisijas locekļiem, par paraugu ņemot jautājumu laiku ar Komisijas priekšsēdētāju (46. punkts); |
| --- | --- |

q)

jauns jautājumu laiks ar visiem Komisijas locekļiem, par paraugu ņemot jautājumu laiku ar Komisijas priekšsēdētāju (46. punkts);

| r) | uzstāšanās laika uzlabošana, ievērojot paredzamo laika sadalījumu; |
| --- | --- |

r)

uzstāšanās laika uzlabošana, ievērojot paredzamo laika sadalījumu;

| s) | aicinājums piedalīties Priekšsēdētāju konferences un Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmēs (11. punkta 3. ievilkums); |
| --- | --- |

s)

aicinājums piedalīties Priekšsēdētāju konferences un Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmēs (11. punkta 3. ievilkums);

| 4. | aicina atbildīgo komiteju noskaidrot Komisijas viedokli, ja Parlaments ierosina pārskatīt Reglamentu jautājumā par attiecībām ar Komisiju; |
| --- | --- |

4.

aicina atbildīgo komiteju noskaidrot Komisijas viedokli, ja Parlaments ierosina pārskatīt Reglamentu jautājumā par attiecībām ar Komisiju;

| 5. | uzskata, ka pārskatītā nolīguma 8. punktā paredzētais viedoklis ir viedoklis, kas Parlamenta priekšsēdētājam jāsniedz pēc Priekšsēdētāju konferences lēmuma pieņemšanas; uzskata, ka pirms šāda lēmuma pieņemšanas Priekšsēdētāju konferencei ir jānoskaidro Komiteju priekšsēdētāju konferences viedoklis par pārskatīto Komisāru rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktu vai rīcības ētiskumu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka pārskatītā nolīguma 8. punktā paredzētais viedoklis ir viedoklis, kas Parlamenta priekšsēdētājam jāsniedz pēc Priekšsēdētāju konferences lēmuma pieņemšanas; uzskata, ka pirms šāda lēmuma pieņemšanas Priekšsēdētāju konferencei ir jānoskaidro Komiteju priekšsēdētāju konferences viedoklis par pārskatīto Komisāru rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktu vai rīcības ētiskumu;

| 6. | norāda, ka Komisija Parlamenta deputātiem piešķir novērotāja statusu visās starptautiskajās konferencēs un veicina to klātbūtni visās attiecīgajās sanāksmēs, jo īpaši koordinācijas sanāksmēs, kurās Komisijai ir jāinformē par savu nostāju sarunu procesā; norāda, ka Komisija Parlamenta deputātiem var nepiešķirt novērotāja statusu vienīgi ārkārtējos gadījumos, pamatojoties uz juridisku, tehnisku vai diplomātisku iespēju trūkumu, tomēr Komisijai šie jēdzieni ir iepriekš jāizskaidro Parlamentam un ļoti strikti jāinterpretē; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka Komisija Parlamenta deputātiem piešķir novērotāja statusu visās starptautiskajās konferencēs un veicina to klātbūtni visās attiecīgajās sanāksmēs, jo īpaši koordinācijas sanāksmēs, kurās Komisijai ir jāinformē par savu nostāju sarunu procesā; norāda, ka Komisija Parlamenta deputātiem var nepiešķirt novērotāja statusu vienīgi ārkārtējos gadījumos, pamatojoties uz juridisku, tehnisku vai diplomātisku iespēju trūkumu, tomēr Komisijai šie jēdzieni ir iepriekš jāizskaidro Parlamentam un ļoti strikti jāinterpretē;

| 7. | saprot, ka pārskatītā nolīguma 25. un 27. punktā minētās “starptautiskās konferences” ir jāsaprot kā sarunas ne tikai par daudzpusējiem nolīgumiem, bet arī par īpaši svarīgiem divpusējiem nolīgumiem (proti, attiecībā uz svarīgu politisku sadarbību, tirdzniecības vai zvejniecības nolīgumiem), par kuriem jebkurā gadījumā ir jāsaņem Parlamenta piekrišana; |
| --- | --- |

7.

saprot, ka pārskatītā nolīguma 25. un 27. punktā minētās “starptautiskās konferences” ir jāsaprot kā sarunas ne tikai par daudzpusējiem nolīgumiem, bet arī par īpaši svarīgiem divpusējiem nolīgumiem (proti, attiecībā uz svarīgu politisku sadarbību, tirdzniecības vai zvejniecības nolīgumiem), par kuriem jebkurā gadījumā ir jāsaņem Parlamenta piekrišana;

| 8. | uzskata, ka pārskatītā nolīguma 26. punktā minētajās “tādu struktūru sanāksmēs, kas izveidotas ar daudzpusējiem starptautiskiem nolīgumiem” jāietver arī tādu struktūru sanāksmes, kas izveidotas ar divpusējiem nolīgumiem, ja tiek īstenoti attiecīgajā punktā minētie nosacījumi; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka pārskatītā nolīguma 26. punktā minētajās “tādu struktūru sanāksmēs, kas izveidotas ar daudzpusējiem starptautiskiem nolīgumiem” jāietver arī tādu struktūru sanāksmes, kas izveidotas ar divpusējiem nolīgumiem, ja tiek īstenoti attiecīgajā punktā minētie nosacījumi;

| 9. | norāda, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu Komisija nekavējoties un pilnīgi informē Parlamentu, ja tā vēlas uz laiku piemērot starptautisku nolīgumu vai ierosināt tā apturēšanu, un ņem vērā Parlamenta viedokli pirms attiecīgo Padomes lēmumu pieņemšanas; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu Komisija nekavējoties un pilnīgi informē Parlamentu, ja tā vēlas uz laiku piemērot starptautisku nolīgumu vai ierosināt tā apturēšanu, un ņem vērā Parlamenta viedokli pirms attiecīgo Padomes lēmumu pieņemšanas;

| 10. | aicina Komisiju sniegt Parlamentam visu informāciju par sarunām saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem, tostarp “konfidenciālu informāciju” pārskatītā nolīguma 2. pielikuma 1.2.1. punkta nozīmē, saskaņā ar šajā pielikumā minētajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem; uzskata, ka tas attiecas arī uz konfidenciālajiem dokumentiem no dalībvalstīm vai trešām valstīm, par kuriem jāsaņem dokumenta izstrādātāja atļauja; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju sniegt Parlamentam visu informāciju par sarunām saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem, tostarp “konfidenciālu informāciju” pārskatītā nolīguma 2. pielikuma 1.2.1. punkta nozīmē, saskaņā ar šajā pielikumā minētajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem; uzskata, ka tas attiecas arī uz konfidenciālajiem dokumentiem no dalībvalstīm vai trešām valstīm, par kuriem jāsaņem dokumenta izstrādātāja atļauja;

| 11. | saprot, ka ieteikuma tiesību akti šā pārskatītā nolīguma nozīmē ir ieteikumi, skaidrojoši paziņojumi, brīvprātīgas vienošanās un fakultatīvi instrumenti; |
| --- | --- |

11.

saprot, ka ieteikuma tiesību akti šā pārskatītā nolīguma nozīmē ir ieteikumi, skaidrojoši paziņojumi, brīvprātīgas vienošanās un fakultatīvi instrumenti;

| 12. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto pārskatīto nolīgumu; |
| --- | --- |

12.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto pārskatīto nolīgumu;

| 13. | nolemj šo nolīgumu pielikuma veidā pievienot Reglamentam, aizstājot XIV pielikumu, lai sekmētu tā pieejamību un nodrošinātu pārredzamību; |
| --- | --- |

13.

nolemj šo nolīgumu pielikuma veidā pievienot Reglamentam, aizstājot XIV pielikumu, lai sekmētu tā pieejamību un nodrošinātu pārredzamību;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu ar pielikumu nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem informācijai. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu ar pielikumu nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem informācijai.

---

(1)  OV C 117 E, 18.5.2006., 123. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0009.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0367.

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisPIELIKUMS

Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas Attiecībām

Eiropas Parlaments un Eiropas ▐ Komisija (turpmāk — abas iestādes),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību
  (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un it īpaši tā 295. pantu
  un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (turpmāk — Līgumi);

ņemot vērā iestāžu nolīgumus un dokumentus, kas nosaka abu iestāžu attiecības;

ņemot vērā Parlamenta Reglamentu (1) un it īpaši tā
  105., 106.
  un
  127. pantu
  , kā arī
  VIII un XIV pielikumu
  ;

ņemot vērā politiskās vadlīnijas un ievēlētā Komisijas priekšsēdētāja attiecīgos paziņojumus 2009. gada 15. septembrī un 2010. gada 9. februārī un paziņojumus, ko katrs no Komisijas locekļa amata kandidātiem izteicis uzklausīšanās parlamentārajās komitejās,

| A. | tā kā
  Lisabonas līgums stiprina
  Savienības lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā
  Lisabonas līgums stiprina
  Savienības lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti;

| B. | tā kā abas iestādes piešķir vislielāko nozīmi
  Savienības
  tiesību aktu efektīvai transponēšanai un īstenošanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā abas iestādes piešķir vislielāko nozīmi
  Savienības
  tiesību aktu efektīvai transponēšanai un īstenošanai;

| C. | tā kā šis pamatnolīgums neskar Parlamenta, Komisijas vai jebkuras citas Savienības iestādes vai struktūras pilnvaras un prerogatīvas, bet tā mērķis ir nodrošināt, lai šīs pilnvaras un prerogatīvas tiktu īstenotas cik vien iespējams efektīvi
  un pārredzami
  ; |
| --- | --- |

C.

tā kā šis pamatnolīgums neskar Parlamenta, Komisijas vai jebkuras citas Savienības iestādes vai struktūras pilnvaras un prerogatīvas, bet tā mērķis ir nodrošināt, lai šīs pilnvaras un prerogatīvas tiktu īstenotas cik vien iespējams efektīvi
  un pārredzami
  ;

| D. | tā kā šis pamatnolīgums būtu jāinterpretē saskaņā ar iestāžu sistēmu, kas noteikta Līgumos; |
| --- | --- |

D.

tā kā šis pamatnolīgums būtu jāinterpretē saskaņā ar iestāžu sistēmu, kas noteikta Līgumos;

| E. | tā kā Komisija pienācīgi ņems vērā Parlamentam un Padomei Līgumos attiecīgi piešķirtās lomas, it īpaši attiecībā uz vienādas attieksmes pamatprincipu, kas noteikts 9. punktā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija pienācīgi ņems vērā Parlamentam un Padomei Līgumos attiecīgi piešķirtās lomas, it īpaši attiecībā uz vienādas attieksmes pamatprincipu, kas noteikts 9. punktā;

| F. | tā kā ir lietderīgi atjaunināt
  2005. gada maijā
  noslēgto pamatnolīgumu (2) un aizstāt to ar turpmāk iekļauto tekstu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir lietderīgi atjaunināt
  2005. gada maijā
  noslēgto pamatnolīgumu (2) un aizstāt to ar turpmāk iekļauto tekstu;

ir noslēguši šādu pamatnolīgumu:

I.   PIEMĒROŠANAS JOMA

| 1. | Lai labāk atspoguļotu Parlamenta un Komisijas jaunās īpašās partnerattiecības,
  abas iestādes vienojas par šādiem pasākumiem, lai stiprinātu Komisijas politisko atbildību un leģitimitāti, paplašinātu konstruktīvu dialogu un uzlabotu informācijas apriti starp abām iestādēm, kā arī
  sadarbību attiecībā uz
  procedūrām un plānošanu.
  Tās arī vienojas par īpašiem
  noteikumiem
  :






  — | par Komisijas sanāksmēm ar valstu ekspertiem, kā izklāstīts 1. pielikumā, |
| --- | --- | --- |

1.

Lai labāk atspoguļotu Parlamenta un Komisijas jaunās īpašās partnerattiecības,
  abas iestādes vienojas par šādiem pasākumiem, lai stiprinātu Komisijas politisko atbildību un leģitimitāti, paplašinātu konstruktīvu dialogu un uzlabotu informācijas apriti starp abām iestādēm, kā arī
  sadarbību attiecībā uz
  procedūrām un plānošanu.

Tās arī vienojas par īpašiem
  noteikumiem
  :

—

par Komisijas sanāksmēm ar valstu ekspertiem, kā izklāstīts 1. pielikumā,

| — | par
  ▐ konfidenciālas informācijas nosūtīšanu
  Parlamentam
  , kā izklāstīts
  2. pielikumā
  , |
| --- | --- |

—

par
  ▐ konfidenciālas informācijas nosūtīšanu
  Parlamentam
  , kā izklāstīts
  2. pielikumā
  ,

| — | par starptautisku nolīgumu apspriešanu un noslēgšanu, kā izklāstīts 3. pielikumā, un |
| --- | --- |

—

par starptautisku nolīgumu apspriešanu un noslēgšanu, kā izklāstīts 3. pielikumā, un

| — | par Komisijas ▐
  darba programmas
  grafiku, kā izklāstīts
  4. pielikumā
  . |
| --- | --- |

—

par Komisijas ▐
  darba programmas
  grafiku, kā izklāstīts
  4. pielikumā
  .

II.   POLITISKĀ ATBILDĪBA

| 2. | Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāts pēc tam, kad viņa kandidatūru ir izvirzījusi Eiropadome, iesniegs Parlamentam sava pilnvaru termiņa politiskās vadlīnijas, lai pirms ievēlēšanas balsojuma varētu veikt viedokļu apmaiņu ar Parlamentu, pamatojoties uz pietiekamu informāciju. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Saskaņā ar Reglamenta 106. pantu Parlaments savlaicīgi sazinās ar ievēlēto Komisijas priekšsēdētāju pirms tiek uzsāktas procedūras, kas attiecas uz jaunās Komisijas apstiprināšanu Parlamentā. Parlaments ņem vērā ievēlētā priekšsēdētāja piezīmes.



  Komisijas locekļu kandidāti nodrošina pilnīgu atklātību par visu būtisko informāciju, kas saistīta ar pienākumu neatkarīgu pildīšanu, kā noteikts LESD 245. pantā.




  Procedūras izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka visus Komisijas kandidātus izvērtē atklāti, godīgi un konsekventi. |
| --- | --- |

3.

Komisijas locekļu kandidāti nodrošina pilnīgu atklātību par visu būtisko informāciju, kas saistīta ar pienākumu neatkarīgu pildīšanu, kā noteikts LESD 245. pantā.

Procedūras izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka visus Komisijas kandidātus izvērtē atklāti, godīgi un konsekventi.

| 4. | Neskarot Komisijas koleģialitātes principu, katrs Komisijas loceklis ir politiski atbildīgs par darbību tajā nozarē, kas viņam ir uzticēta.
  Komisijas priekšsēdētājs ir pilnībā atbildīgs par jebkāda tāda interešu konflikta noteikšanu, kas liedz kādam Komisijas loceklim pildīt tā pienākumus.
  Komisijas priekšsēdētājs ir atbildīgs arī par turpmāko rīcību, kas šādos apstākļos jāveic,
  un
  nekavējoties rakstiski informē par to Parlamenta priekšsēdētāju.


  Komisijas locekļu piedalīšanos vēlēšanu kampaņās regulē Komisāru rīcības kodekss.




  Komisijas locekļiem, kuri aktīvi piedalās vēlēšanu kampaņās kā kandidāti Eiropas Parlamenta vēlēšanās, no dienas, kad beidzas pēdējā sesija pirms vēlēšanām, ir jādodas neapmaksātā vēlēšanu atvaļinājumā.




  Komisijas priekšsēdētājs laicīgi informē Parlamentu par savu lēmumu piešķirt šādu atvaļinājumu un par to, kurš Komisijas loceklis pārņems attiecīgos pienākumus šāda atvaļinājuma laikā. |
| --- | --- |

4.

Neskarot Komisijas koleģialitātes principu, katrs Komisijas loceklis ir politiski atbildīgs par darbību tajā nozarē, kas viņam ir uzticēta.

Komisijas priekšsēdētājs ir pilnībā atbildīgs par jebkāda tāda interešu konflikta noteikšanu, kas liedz kādam Komisijas loceklim pildīt tā pienākumus.

Komisijas priekšsēdētājs ir atbildīgs arī par turpmāko rīcību, kas šādos apstākļos jāveic,
  un
  nekavējoties rakstiski informē par to Parlamenta priekšsēdētāju.

Komisijas locekļu piedalīšanos vēlēšanu kampaņās regulē Komisāru rīcības kodekss.

Komisijas locekļiem, kuri aktīvi piedalās vēlēšanu kampaņās kā kandidāti Eiropas Parlamenta vēlēšanās, no dienas, kad beidzas pēdējā sesija pirms vēlēšanām, ir jādodas neapmaksātā vēlēšanu atvaļinājumā.

Komisijas priekšsēdētājs laicīgi informē Parlamentu par savu lēmumu piešķirt šādu atvaļinājumu un par to, kurš Komisijas loceklis pārņems attiecīgos pienākumus šāda atvaļinājuma laikā.

| 5. | Ja Parlaments
  prasa Komisijas priekšsēdētāju izteikt neuzticību kādam Komisijas loceklim, priekšsēdētājs rūpīgi apsver, vai viņam vajadzētu pieprasīt šā Komisijas locekļa atkāpšanos no amata saskaņā ar LES 17. panta 6. punktu. Priekšsēdētājs vai nu pieprasa šā Komisijas locekļa atkāpšanos, vai arī nākamajā sesijā paskaidro Parlamentam savu atteikumu to darīt. |
| --- | --- |

5.

Ja Parlaments
  prasa Komisijas priekšsēdētāju izteikt neuzticību kādam Komisijas loceklim, priekšsēdētājs rūpīgi apsver, vai viņam vajadzētu pieprasīt šā Komisijas locekļa atkāpšanos no amata saskaņā ar LES 17. panta 6. punktu. Priekšsēdētājs vai nu pieprasa šā Komisijas locekļa atkāpšanos, vai arī nākamajā sesijā paskaidro Parlamentam savu atteikumu to darīt.

| 6. | Ja savu pilnvaru termiņa laikā nepieciešams nomainīt kādu Komisijas locekli saskaņā ar
  LESD 246. panta otro daļu, Komisijas priekšsēdētājs pirms piekrišanas Padomes lēmumam nopietni apsver apspriedēs ar Parlamentu gūto rezultātu
  .
  Parlaments nodrošina attiecīgo procedūru īstenošanu pietiekami ātri, lai ļautu Komisijas priekšsēdētājam
  nopietni apsvērt
  Parlamenta
  viedokli
  pirms jaunā Komisijas locekļa iecelšanas amatā.


  Tāpat arī saskaņā ar LESD 246. panta trešo daļu, ja atlikušais Komisijas pilnvaru termiņš ir īss, Komisijas priekšsēdētājs nopietni apsvērs Parlamenta nostāju. |
| --- | --- |

6.

Ja savu pilnvaru termiņa laikā nepieciešams nomainīt kādu Komisijas locekli saskaņā ar
  LESD 246. panta otro daļu, Komisijas priekšsēdētājs pirms piekrišanas Padomes lēmumam nopietni apsver apspriedēs ar Parlamentu gūto rezultātu
  .

Parlaments nodrošina attiecīgo procedūru īstenošanu pietiekami ātri, lai ļautu Komisijas priekšsēdētājam
  nopietni apsvērt
  Parlamenta
  viedokli
  pirms jaunā Komisijas locekļa iecelšanas amatā.

Tāpat arī saskaņā ar LESD 246. panta trešo daļu, ja atlikušais Komisijas pilnvaru termiņš ir īss, Komisijas priekšsēdētājs nopietni apsvērs Parlamenta nostāju.

| 7. | Ja
  Komisijas priekšsēdētājs
  Komisijas pilnvaru laikā plāno mainīt Komisijas locekļu pienākumu sadalījumu saskaņā ar LESD 248. pantu, viņš/viņa laicīgi informē Parlamentu, lai varētu apspriesties ar Parlamentu par šīm izmaiņām. Priekšsēdētāja lēmums par amata pienākumu sadalījuma maiņu var stāties spēkā nekavējoties. |
| --- | --- |

7.

Ja
  Komisijas priekšsēdētājs
  Komisijas pilnvaru laikā plāno mainīt Komisijas locekļu pienākumu sadalījumu saskaņā ar LESD 248. pantu, viņš/viņa laicīgi informē Parlamentu, lai varētu apspriesties ar Parlamentu par šīm izmaiņām. Priekšsēdētāja lēmums par amata pienākumu sadalījuma maiņu var stāties spēkā nekavējoties.

| 8. | Ja Komisija ierosina pārskatīt Komisāru
  rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktu vai rīcības ētiskumu
  , tā noskaidros Parlamenta viedokli
  .
  ▐ |
| --- | --- |

8.

Ja Komisija ierosina pārskatīt Komisāru
  rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktu vai rīcības ētiskumu
  , tā noskaidros Parlamenta viedokli
  .

▐

III.   KONSTRUKTĪVS DIALOGS UN INFORMĀCIJAS PLŪSMA

i.   Vispārīgi noteikumi

| 9. | Komisija garantē, ka ievēros vienlīdzīgas attieksmes pamatprincipu attiecībā uz Parlamentu un Padomi, jo īpaši attiecībā uz piedalīšanos sanāksmēs un nodrošināšanu ar tekstiem vai citu informāciju, it sevišķi likumdošanas un budžeta jautājumos. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Savas kompetences ietvaros
  Komisija veic pasākumus, lai
  labāk iesaistītu
  Parlamentu, cik vien iespējams ņemot vērā Parlamenta viedokli
  kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā
  . |
| --- | --- |

10.

Savas kompetences ietvaros
  Komisija veic pasākumus, lai
  labāk iesaistītu
  Parlamentu, cik vien iespējams ņemot vērā Parlamenta viedokli
  kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā
  .

| 11. | Lai īstenotu Parlamenta un Komisijas īpašās partnerattiecības, tiek veikti vairāki šādi pasākumi kā izklāstīts turpmāk:







  — | Komisijas priekšsēdētājs vismaz divreiz gadā pēc Parlamenta uzaicinājuma apmeklē Priekšsēdētāju konferences sanāksmes, lai apspriestu jautājumus, kas skar kopējas intereses; |
| --- | --- | --- |

11.

—

Komisijas priekšsēdētājs vismaz divreiz gadā pēc Parlamenta uzaicinājuma apmeklē Priekšsēdētāju konferences sanāksmes, lai apspriestu jautājumus, kas skar kopējas intereses;

| — | Komisijas priekšsēdētājs uztur pastāvīgu dialogu ar Parlamenta priekšsēdētāju par svarīgākajiem horizontālajiem jautājumiem un būtiskiem likumdošanas priekšlikumiem. Šajā dialogā būtu jāiekļauj arī uzaicinājumi Parlamenta priekšsēdētājam apmeklēt Komisāru kolēģijas sanāksmes; |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšsēdētājs uztur pastāvīgu dialogu ar Parlamenta priekšsēdētāju par svarīgākajiem horizontālajiem jautājumiem un būtiskiem likumdošanas priekšlikumiem. Šajā dialogā būtu jāiekļauj arī uzaicinājumi Parlamenta priekšsēdētājam apmeklēt Komisāru kolēģijas sanāksmes;

| — | Komisijas priekšsēdētāju vai par starpiestāžu attiecībām atbildīgo priekšsēdētāja vietnieku uzaicina apmeklēt Priekšsēdētāju konferences un Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmes, kad paredzēts apspriest konkrētus jautājumus saistībā ar plenārsēdes darba kārtības noteikšanu, Parlamenta un Komisijas attiecībām un likumdošanas un budžeta jautājumiem; |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšsēdētāju vai par starpiestāžu attiecībām atbildīgo priekšsēdētāja vietnieku uzaicina apmeklēt Priekšsēdētāju konferences un Komiteju priekšsēdētāju konferences sanāksmes, kad paredzēts apspriest konkrētus jautājumus saistībā ar plenārsēdes darba kārtības noteikšanu, Parlamenta un Komisijas attiecībām un likumdošanas un budžeta jautājumiem;

| — | katru gadu notiek Priekšsēdētāju konferences, Komiteju priekšsēdētāju konferences un Komisāru kolēģijas sanāksme, lai apspriestu būtiskus jautājumus, tostarp Komisijas darba programmas sagatavošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

—

katru gadu notiek Priekšsēdētāju konferences, Komiteju priekšsēdētāju konferences un Komisāru kolēģijas sanāksme, lai apspriestu būtiskus jautājumus, tostarp Komisijas darba programmas sagatavošanu un īstenošanu;

| — | Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference laicīgi informē Komisiju par tādu savu diskusiju rezultātiem, kas skar starpiestāžu jautājumus. Arī Parlaments pilnībā un regulāri informē Komisiju par sanāksmju rezultātiem saistībā ar sesiju sagatavošanu, ņemot vērā Komisijas viedokli. Tas neskar 45. punktu; |
| --- | --- |

—

Priekšsēdētāju konference un Komiteju priekšsēdētāju konference laicīgi informē Komisiju par tādu savu diskusiju rezultātiem, kas skar starpiestāžu jautājumus. Arī Parlaments pilnībā un regulāri informē Komisiju par sanāksmju rezultātiem saistībā ar sesiju sagatavošanu, ņemot vērā Komisijas viedokli. Tas neskar 45. punktu;

| — | Parlamenta ģenerālsekretārs un Komisijas ģenerālsekretārs regulāri tiekas, lai nodrošinātu pastāvīgu būtiskas informācijas plūsmu starp abām iestādēm. |
| --- | --- |

—

Parlamenta ģenerālsekretārs un Komisijas ģenerālsekretārs regulāri tiekas, lai nodrošinātu pastāvīgu būtiskas informācijas plūsmu starp abām iestādēm.

| 12. | Katrs Komisijas loceklis nodrošina regulāru un nepastarpinātu informācijas apmaiņu starp Komisijas locekli un attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

12.

Katrs Komisijas loceklis nodrošina regulāru un nepastarpinātu informācijas apmaiņu starp Komisijas locekli un attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāju.

| 13. | Komisija jebkuru likumdošanas priekšlikumu un nozīmīgu iniciatīvu vai lēmumu publisko tikai pēc tam, kad par to ir rakstiski paziņojusi Parlamentam.
  Pamatojoties uz Komisijas ▐ darba programmu ▐ un savstarpēji vienojoties, abas iestādes iepriekš nosaka
  svarīgākās
  iniciatīvas
  , ko iesniegs izskatīšanai plenārsēdē
  .
  Parasti Komisija šādas iniciatīvas vispirms iesniegs plenārsēdē un tikai pēc tam darīs publiski pieejamas sabiedrībai.


  Līdzīgi tās nosaka tos priekšlikumus un iniciatīvas, par kurām informēs Priekšsēdētāju konferenci vai, piemērotā veidā informējot, attiecīgo parlamentāro komiteju vai tās priekšsēdētāju.
  Šos lēmumus pieņem abu iestāžu regulārā dialogā, kas paredzēts
  11. punktā
  , un tos regulāri atjaunina, pienācīgi ņemot vērā jebkādas politiskās norises. |
| --- | --- |

13.

Komisija jebkuru likumdošanas priekšlikumu un nozīmīgu iniciatīvu vai lēmumu publisko tikai pēc tam, kad par to ir rakstiski paziņojusi Parlamentam.

Pamatojoties uz Komisijas ▐ darba programmu ▐ un savstarpēji vienojoties, abas iestādes iepriekš nosaka
  svarīgākās
  iniciatīvas
  , ko iesniegs izskatīšanai plenārsēdē
  .
  Parasti Komisija šādas iniciatīvas vispirms iesniegs plenārsēdē un tikai pēc tam darīs publiski pieejamas sabiedrībai.

Līdzīgi tās nosaka tos priekšlikumus un iniciatīvas, par kurām informēs Priekšsēdētāju konferenci vai, piemērotā veidā informējot, attiecīgo parlamentāro komiteju vai tās priekšsēdētāju.

Šos lēmumus pieņem abu iestāžu regulārā dialogā, kas paredzēts
  11. punktā
  , un tos regulāri atjaunina, pienācīgi ņemot vērā jebkādas politiskās norises.

| 14. | Ja ārpus iestādēm izplata kādu iekšēju Komisijas dokumentu, par ko Parlaments nav bijis informēts
  saskaņā ar šo pamatnolīgumu
  , Parlamenta priekšsēdētājs var pieprasīt šī dokumenta tūlītēju nosūtīšanu Parlamentam, lai ar to iepazīstinātu Parlamenta deputātus pēc viņu pieprasījuma. |
| --- | --- |

14.

Ja ārpus iestādēm izplata kādu iekšēju Komisijas dokumentu, par ko Parlaments nav bijis informēts
  saskaņā ar šo pamatnolīgumu
  , Parlamenta priekšsēdētājs var pieprasīt šī dokumenta tūlītēju nosūtīšanu Parlamentam, lai ar to iepazīstinātu Parlamenta deputātus pēc viņu pieprasījuma.

| 15. | Komisija sniegs pilnīgu informāciju un dokumentāciju par tās sanāksmēm ar valstu ekspertiem saistībā ar Savienības tiesību aktu sagatavošanu un īstenošanu, tostarp attiecībā uz ieteikuma tiesību aktiem un deleģētiem aktiem. Ja to pieprasa Parlaments, Komisija uz šīm sanāksmēm var uzaicināt arī Parlamenta ekspertus.



  Attiecīgie noteikumi ir noteikti 1. pielikumā. |
| --- | --- |

15.

Attiecīgie noteikumi ir noteikti 1. pielikumā.

| 16. | Trīs mēnešu laikā pēc Parlamenta rezolūcijas pieņemšanas
  Komisija ▐ sniedz
  Parlamentam
  rakstisku informāciju par darbībām, ko tā veikusi pēc īpašiem pieprasījumiem, kas tai izteikti Parlamenta rezolūcijās, ieskaitot informāciju par gadījumiem, kad tā nav varējusi ņemt vērā Parlamenta viedokli.
  Šo termiņu var saīsināt, ja pieprasījums ir steidzams. To var pagarināt par vienu mēnesi, ja pieprasījums saistīts ar apjomīgāku darbu un ja tas ir pietiekami pamatoti. Parlaments nodrošina, ka šī informācija iestādē tiek plaši izplatīta.




  Parlaments centīsies izvairīties uzdot mutiskus vai rakstiskus jautājumus par tādiem tematiem, par kuriem Komisija jau ir turpmākā rakstiskā saziņā informējusi Parlamentu par savu nostāju.


  ▐
  Komisija
  apņemas ziņot par konkrētiem pasākumiem saistībā ar pieprasījumu iesniegt priekšlikumu saskaņā ar LESD 225. pantu (likumdošanas iniciatīvas ziņojums) trīs mēnešu laikā pēc attiecīgās rezolūcijas pieņemšanas plenārsēdē. Komisija nāk klajā ar likumdošanas priekšlikumu ne vēlāk kā viena gada laikā vai iekļauj priekšlikumu tās nākamā gada darba programmā. Ja Komisija neiesniedz priekšlikumu, tā detalizēti informē Parlamentu par iemesliem.




  Komisija apņemas arī pievērsties ciešai Komisijas sadarbībai ar Parlamentu agrīnā posmā attiecībā uz likumdošanas iniciatīvas pieprasījumiem, kuri izriet no pilsoņu iniciatīvām.




  Attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru piemēro šā pamatnolīguma 31. punktā paredzētos īpašos noteikumus.


  ▐ |
| --- | --- |

16.

Trīs mēnešu laikā pēc Parlamenta rezolūcijas pieņemšanas
  Komisija ▐ sniedz
  Parlamentam
  rakstisku informāciju par darbībām, ko tā veikusi pēc īpašiem pieprasījumiem, kas tai izteikti Parlamenta rezolūcijās, ieskaitot informāciju par gadījumiem, kad tā nav varējusi ņemt vērā Parlamenta viedokli.
  Šo termiņu var saīsināt, ja pieprasījums ir steidzams. To var pagarināt par vienu mēnesi, ja pieprasījums saistīts ar apjomīgāku darbu un ja tas ir pietiekami pamatoti. Parlaments nodrošina, ka šī informācija iestādē tiek plaši izplatīta.

Parlaments centīsies izvairīties uzdot mutiskus vai rakstiskus jautājumus par tādiem tematiem, par kuriem Komisija jau ir turpmākā rakstiskā saziņā informējusi Parlamentu par savu nostāju.

▐

Komisija
  apņemas ziņot par konkrētiem pasākumiem saistībā ar pieprasījumu iesniegt priekšlikumu saskaņā ar LESD 225. pantu (likumdošanas iniciatīvas ziņojums) trīs mēnešu laikā pēc attiecīgās rezolūcijas pieņemšanas plenārsēdē. Komisija nāk klajā ar likumdošanas priekšlikumu ne vēlāk kā viena gada laikā vai iekļauj priekšlikumu tās nākamā gada darba programmā. Ja Komisija neiesniedz priekšlikumu, tā detalizēti informē Parlamentu par iemesliem.

Komisija apņemas arī pievērsties ciešai Komisijas sadarbībai ar Parlamentu agrīnā posmā attiecībā uz likumdošanas iniciatīvas pieprasījumiem, kuri izriet no pilsoņu iniciatīvām.

Attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru piemēro šā pamatnolīguma 31. punktā paredzētos īpašos noteikumus.

▐

| 17. | Ja ▐
  iniciatīvas, ieteikumi vai lūgumi
  ir iesniegti saskaņā ar
  LESD 289. panta 4. punktu
  , Komisija pēc pieprasījuma informē Parlamentu attiecīgās parlamentārās komitejas sēdē par savu nostāju attiecībā uz
  minētajiem priekšlikumiem
  . |
| --- | --- |

17.

Ja ▐
  iniciatīvas, ieteikumi vai lūgumi
  ir iesniegti saskaņā ar
  LESD 289. panta 4. punktu
  , Komisija pēc pieprasījuma informē Parlamentu attiecīgās parlamentārās komitejas sēdē par savu nostāju attiecībā uz
  minētajiem priekšlikumiem
  .

| 18. | Abas iestādes vienojas sadarboties jomā, kas saistīta ar attiecībām ar valstu parlamentiem.



  Parlaments un Komisija sadarbojas, lai īstenotu LESD 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu. Šāda sadarbība ietver pasākumus saistībā ar valstu parlamentu iesniegto pamatoto atzinumu nepieciešamo tulkošanu.




  Ja ir izpildīti LESD 2. protokola 7. pantā minētie nosacījumi, Komisija iesniedz visu valstu parlamentu sniegto pamatoto atzinumu tulkojumus kopā ar savu nostāju šajā jautājumā. |
| --- | --- |

18.

Parlaments un Komisija sadarbojas, lai īstenotu LESD 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu. Šāda sadarbība ietver pasākumus saistībā ar valstu parlamentu iesniegto pamatoto atzinumu nepieciešamo tulkošanu.

Ja ir izpildīti LESD 2. protokola 7. pantā minētie nosacījumi, Komisija iesniedz visu valstu parlamentu sniegto pamatoto atzinumu tulkojumus kopā ar savu nostāju šajā jautājumā.

| 19. | Komisija informē Parlamentu par savu ekspertu grupu sarakstu, kuras izveidotas, lai palīdzētu Komisijai īstenot tās iniciatīvas tiesības. Šo sarakstu regulāri atjaunina un dara publiski pieejamu.
  Saskaņā ar šo pamatnolīgumu un pēc attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētāja īpaša un pamatota pieprasījuma Komisija atbilstošā veidā šo komiteju informē par šādu grupu darbību un to sastāvu. |
| --- | --- |

19.

Komisija informē Parlamentu par savu ekspertu grupu sarakstu, kuras izveidotas, lai palīdzētu Komisijai īstenot tās iniciatīvas tiesības. Šo sarakstu regulāri atjaunina un dara publiski pieejamu.

Saskaņā ar šo pamatnolīgumu un pēc attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētāja īpaša un pamatota pieprasījuma Komisija atbilstošā veidā šo komiteju informē par šādu grupu darbību un to sastāvu.

| 20. | Abas iestādes ar atbilstošiem mehānismiem uztur konstruktīvu dialogu par svarīgiem administratīviem jautājumiem, jo īpaši tādiem, kas tieši ietekmē Parlamenta administrāciju. |
| --- | --- |

20.

Abas iestādes ar atbilstošiem mehānismiem uztur konstruktīvu dialogu par svarīgiem administratīviem jautājumiem, jo īpaši tādiem, kas tieši ietekmē Parlamenta administrāciju.

| 21. | Parlaments noskaidro Komisijas viedokli, ja tiek ierosināts pārskatīt Parlamenta Reglamentu jautājumā par attiecībām ar Komisiju. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ja uz informāciju, kas tiek nodota saskaņā ar šo pamatnolīgumu, attiecas konfidencialitāte, piemēro noteikumus, kas paredzēti
  2.
  pielikumā. |
| --- | --- |

22.

Ja uz informāciju, kas tiek nodota saskaņā ar šo pamatnolīgumu, attiecas konfidencialitāte, piemēro noteikumus, kas paredzēti
  2.
  pielikumā.

ii)   ▐ Starptautiskie nolīgumi un paplašināšanās

| 23. | Parlamentu nekavējoties un pilnībā informē par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp par sarunu norāžu definēšanu. Komisija rīkojas tā, lai pilnībā izpildītu LESD 218. pantā minētos pienākumus, vienlaikus ievērojot katras iestādes lomu saskaņā ar LES 13. panta 2. punktu.



  Komisija ievēro 3. pielikumā minētos noteikumus. |
| --- | --- |

23.

Komisija ievēro 3. pielikumā minētos noteikumus.

| 24. | Informāciju, kas minēta
  23. punktā
  , Parlamentam sniedz savlaicīgi, lai tam vajadzības gadījumā būtu iespēja paust savu viedokli un Komisija pēc iespējas varētu ņemt vērā Parlamenta viedokli. Šo informāciju
  parasti Parlamentam sniedz
  ar
  atbildīgās
  parlamentārās komitejas starpniecību un, ja nepieciešams, arī plenārsēdē.
  Attiecīgi pamatotos gadījumos to sniedz vairāk nekā vienai parlamentārajai komitejai.


  ▐ Parlaments
  un Komisija
  apņemas izstrādāt atbilstīgas procedūras un drošības pasākumus
  konfidenciālas informācijas nosūtīšanai no Komisijas Parlamentam
  saskaņā ar 2. pielikuma noteikumiem.
  ▐ |
| --- | --- |

24.

Informāciju, kas minēta
  23. punktā
  , Parlamentam sniedz savlaicīgi, lai tam vajadzības gadījumā būtu iespēja paust savu viedokli un Komisija pēc iespējas varētu ņemt vērā Parlamenta viedokli. Šo informāciju
  parasti Parlamentam sniedz
  ar
  atbildīgās
  parlamentārās komitejas starpniecību un, ja nepieciešams, arī plenārsēdē.
  Attiecīgi pamatotos gadījumos to sniedz vairāk nekā vienai parlamentārajai komitejai.

▐ Parlaments
  un Komisija
  apņemas izstrādāt atbilstīgas procedūras un drošības pasākumus
  konfidenciālas informācijas nosūtīšanai no Komisijas Parlamentam
  saskaņā ar 2. pielikuma noteikumiem.

▐

| 25. | Ņemot vērā iestāžu atšķirīgās institucionālās lomas, abas iestādes atzīst, ka Komisijai jāpārstāv Eiropas Savienība starptautiskās sarunās, izņemot sarunas, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku un citus Līgumos paredzētos gadījumus.

  Gadījumos, kad Komisija pārstāv
  Savienību starptautiskās konferencēs
  , tā pēc Parlamenta pieprasījuma veicina Eiropas Parlamenta deputātu
  delegācijas
  iekļaušanu novērotāju statusā
  Savienības
  delegācijās
  , lai tas gūtu tūlītēju un pilnīgu informāciju par konferences darba gaitu
  . Komisija apņemas
  attiecīgā gadījumā sistemātiski informēt Parlamenta delegāciju par sarunu rezultātiem
  .
  Eiropas Parlamenta deputāti nedrīkst tieši piedalīties
  šādās sarunās
  .
  Atkarībā no juridiskajām, tehniskajām un diplomātiskajām iespējām Komisija viņiem var piešķirt novērotāja statusu. Atteikuma gadījumā Komisija informē Parlamentu par atteikuma iemesliem.




  Turklāt Komisija atbalsta Eiropas Parlamenta deputātu dalību novērotāju statusā visās attiecīgās sanāksmēs savā atbildības jomā pirms un pēc sarunu kārtām. |
| --- | --- |

25.

Gadījumos, kad Komisija pārstāv
  Savienību starptautiskās konferencēs
  , tā pēc Parlamenta pieprasījuma veicina Eiropas Parlamenta deputātu
  delegācijas
  iekļaušanu novērotāju statusā
  Savienības
  delegācijās
  , lai tas gūtu tūlītēju un pilnīgu informāciju par konferences darba gaitu
  . Komisija apņemas
  attiecīgā gadījumā sistemātiski informēt Parlamenta delegāciju par sarunu rezultātiem
  .

Eiropas Parlamenta deputāti nedrīkst tieši piedalīties
  šādās sarunās
  .
  Atkarībā no juridiskajām, tehniskajām un diplomātiskajām iespējām Komisija viņiem var piešķirt novērotāja statusu. Atteikuma gadījumā Komisija informē Parlamentu par atteikuma iemesliem.

Turklāt Komisija atbalsta Eiropas Parlamenta deputātu dalību novērotāju statusā visās attiecīgās sanāksmēs savā atbildības jomā pirms un pēc sarunu kārtām.

| 26. | Saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem Komisija sistemātiski informē Parlamentu un atbalsta Eiropas Parlamenta deputātu dalību novērotāju statusā Savienības delegāciju sastāvā tādu struktūru sanāksmēs, kas izveidotas ar daudzpusējiem starptautiskiem nolīgumiem, kuros piedalās Savienība, kad šādām struktūrām jāpieņem lēmumi, kuriem nepieciešama Parlamenta piekrišana vai kuru īstenošanai var būt vajadzīgi ar parasto likumdošanas procedūru pieņemti tiesību akti. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Komisija šajos gadījumos arī sniedz Parlamenta delegācijai, kas iekļauta Savienības delegācijā starptautiskā konferencē, iespēju izmantot visu Savienības delegācijas aprīkojumu saskaņā ar vispārējo principu par labu sadarbību starp iestādēm un ņemot vērā pieejamās loģistikas iespējas.



  Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Komisijas priekšsēdētājam priekšlikumu par Parlamenta delegācijas iekļaušanu Savienības delegācijā ne vēlāk kā 4 nedēļas pirms konferences sākuma, norādot Parlamenta delegācijas vadītāju un to Eiropas Parlamenta deputātu skaitu, kuri jāiekļauj. Attiecīgi pamatotos gadījumos šo termiņu izņēmuma kārtā var saīsināt.




  Parlamenta delegācijā iekļauto Eiropas Parlamenta deputātu un palīgpersonāla skaits ir proporcionāls Savienības delegācijas kopējam lielumam.
  ▐ |
| --- | --- |

27.

Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Komisijas priekšsēdētājam priekšlikumu par Parlamenta delegācijas iekļaušanu Savienības delegācijā ne vēlāk kā 4 nedēļas pirms konferences sākuma, norādot Parlamenta delegācijas vadītāju un to Eiropas Parlamenta deputātu skaitu, kuri jāiekļauj. Attiecīgi pamatotos gadījumos šo termiņu izņēmuma kārtā var saīsināt.

Parlamenta delegācijā iekļauto Eiropas Parlamenta deputātu un palīgpersonāla skaits ir proporcionāls Savienības delegācijas kopējam lielumam.
  ▐

| 28. | Komisija pilnīgi informē Parlamentu par pievienošanās sarunu norisi un it īpaši par galvenajiem aspektiem un notikumiem, lai tas savlaicīgi varētu formulēt savu viedokli saskaņā ar attiecīgajām Parlamenta procedūrām. |
| --- | --- |

28.

Komisija pilnīgi informē Parlamentu par pievienošanās sarunu norisi un it īpaši par galvenajiem aspektiem un notikumiem, lai tas savlaicīgi varētu formulēt savu viedokli saskaņā ar attiecīgajām Parlamenta procedūrām.

| 29. | Ja Parlaments pieņem ieteikumu par
  28. punktā
  minētajiem jautājumiem saskaņā ar Reglamenta
  90. panta 5. punktu
  un ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj, ka tā šo ieteikumu nevar atbalstīt, tad tā izklāsta iemeslus Parlamenta plenārsēdē vai nākamajā attiecīgās parlamentārās komitejas sēdē. |
| --- | --- |

29.

Ja Parlaments pieņem ieteikumu par
  28. punktā
  minētajiem jautājumiem saskaņā ar Reglamenta
  90. panta 5. punktu
  un ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj, ka tā šo ieteikumu nevar atbalstīt, tad tā izklāsta iemeslus Parlamenta plenārsēdē vai nākamajā attiecīgās parlamentārās komitejas sēdē.

iii)   Budžeta īstenošana

| 30. | Pirms līdzekļu devēju konferencēs izteikt finansiālus solījumus, kas nozīmē jaunas finanšu saistības un kam vajadzīga budžeta lēmējinstitūcijas piekrišana, Komisija informē budžeta lēmējinstitūciju un iepazīstas ar tās piezīmēm. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Saistībā ar
  LESD 319. pantā
  noteikto ikgadējo budžeta izpildes apstiprināšanu Komisija nosūta attiecīgā gada budžeta kontrolei vajadzīgo informāciju, ko šajā nolūkā tai prasa tās parlamentārās komitejas priekšsēdētājs, kura ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas kārtību saskaņā ar Parlamenta Reglamenta
  VII pielikumu
  .
  Ja parādās jauni fakti attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, kuru budžeta izpilde jau ir apstiprināta, Komisija iesniedz visu ar to saistīto vajadzīgo informāciju, lai varētu rast abām pusēm pieņemamu risinājumu. |
| --- | --- |

31.

Saistībā ar
  LESD 319. pantā
  noteikto ikgadējo budžeta izpildes apstiprināšanu Komisija nosūta attiecīgā gada budžeta kontrolei vajadzīgo informāciju, ko šajā nolūkā tai prasa tās parlamentārās komitejas priekšsēdētājs, kura ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas kārtību saskaņā ar Parlamenta Reglamenta
  VII pielikumu
  .

Ja parādās jauni fakti attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, kuru budžeta izpilde jau ir apstiprināta, Komisija iesniedz visu ar to saistīto vajadzīgo informāciju, lai varētu rast abām pusēm pieņemamu risinājumu.

iv)
     
  Attiecības ar regulatīvajām aģentūrām

| 32. | Kandidātiem, kas izvirzīti regulatīvo aģentūru izpilddirektora amatam, jāierodas uz uzklausīšanām parlamentārajās komitejās.



  Turklāt, ņemot vērā 2009. gada martā izveidotās starpiestāžu darba grupas par aģentūrām diskusijas, Komisija un Parlaments centīsies rast kopēju pieeju attiecībā uz decentralizēto aģentūru lomu un vietu Savienības institucionālajā vidē un kopējām vadlīnijām par šādu aģentūru izveidi, struktūru un darbību, kā arī attiecībā uz finansējuma, budžeta, uzraudzības un pārvaldības jautājumiem. |
| --- | --- |

32.

Turklāt, ņemot vērā 2009. gada martā izveidotās starpiestāžu darba grupas par aģentūrām diskusijas, Komisija un Parlaments centīsies rast kopēju pieeju attiecībā uz decentralizēto aģentūru lomu un vietu Savienības institucionālajā vidē un kopējām vadlīnijām par šādu aģentūru izveidi, struktūru un darbību, kā arī attiecībā uz finansējuma, budžeta, uzraudzības un pārvaldības jautājumiem.

IV.   SADARBĪBA ATTIECĪBĀ UZ LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRĀM UN PLĀNOŠANU

i)   Komisijas ▐ darba programmas un Eiropas Savienības ▐ programmas izstrāde

| 33. | Komisija ierosina Savienības
  gada un
  daudzgadu programmu izstrādi, lai panāktu iestāžu savstarpējas
  vienošanās
  . |
| --- | --- |

33.

Komisija ierosina Savienības
  gada un
  daudzgadu programmu izstrādi, lai panāktu iestāžu savstarpējas
  vienošanās
  .

| 34. | Katru gadu
  Komisija iepazīstina ar ▐ savu darba programmu. |
| --- | --- |

34.

Katru gadu
  Komisija iepazīstina ar ▐ savu darba programmu.

| 35. | ▐
  Abas
  iestādes sadarbojas saskaņā ar
  4.
  pielikumā sniegto grafiku.
  Komisija ņem vērā Parlamenta paustās prioritātes.
  Komisija sniedz pietiekami detalizētu informāciju attiecībā uz to, kas paredzēts
  tās
  darba programmas katrā punktā. |
| --- | --- |

35.

▐
  Abas
  iestādes sadarbojas saskaņā ar
  4.
  pielikumā sniegto grafiku.

Komisija ņem vērā Parlamenta paustās prioritātes.

Komisija sniedz pietiekami detalizētu informāciju attiecībā uz to, kas paredzēts
  tās
  darba programmas katrā punktā.

| 36. | Komisija sniedz paskaidrojumus, ja tā nevar iesniegt atsevišķus priekšlikumus, kas paredzēti attiecīgā gada darba programmā, vai ja tā atkāpjas no programmas.

  Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kas atbild par starpiestāžu attiecībām, apņemas
  regulāri
  ziņot Komiteju priekšsēdētāju konferencei par
  Komisijas
  darba programmas politiskās piemērošanas galvenajiem virzieniem attiecīgajā gadā ▐. |
| --- | --- |

36.

Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kas atbild par starpiestāžu attiecībām, apņemas
  regulāri
  ziņot Komiteju priekšsēdētāju konferencei par
  Komisijas
  darba programmas politiskās piemērošanas galvenajiem virzieniem attiecīgajā gadā ▐.

ii)   ▐ Aktu pieņemšanas procedūras

| 37. | Komisija apņemas rūpīgi iepazīties ar Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem Komisijas likumdošanas priekšlikumos, lai tos ņemtu vērā jebkurā grozītajā priekšlikumā.
  Komisija, saskaņā ar
  LESD 294. pantu
  sniedzot atzinumu par Parlamenta veiktajiem grozījumiem, apņemas maksimāli ņemt vērā otrajā lasījumā pieņemtos grozījumus; ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc tam, kad tos izskatījusi kolēģija, Komisija nolemj nepieņemt vai neatbalstīt šos grozījumus, tā paskaidro savu lēmumu Parlamentam un jebkurā gadījumā paskaidro to savā atzinumā par Parlamenta grozījumiem saskaņā ar
  LESD 294. panta 7. punkta c) apakšpunktu
  . |
| --- | --- |

37.

Komisija apņemas rūpīgi iepazīties ar Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem Komisijas likumdošanas priekšlikumos, lai tos ņemtu vērā jebkurā grozītajā priekšlikumā.

Komisija, saskaņā ar
  LESD 294. pantu
  sniedzot atzinumu par Parlamenta veiktajiem grozījumiem, apņemas maksimāli ņemt vērā otrajā lasījumā pieņemtos grozījumus; ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc tam, kad tos izskatījusi kolēģija, Komisija nolemj nepieņemt vai neatbalstīt šos grozījumus, tā paskaidro savu lēmumu Parlamentam un jebkurā gadījumā paskaidro to savā atzinumā par Parlamenta grozījumiem saskaņā ar
  LESD 294. panta 7. punkta c) apakšpunktu
  .

| 38. | Izskatot iniciatīvu, ko saskaņā ar LESD 76. pantu iesniegusi vismaz ceturtā daļa dalībvalstu, Parlaments apņemas attiecīgajā komitejā nepieņemt ziņojumu, kamēr nav saņemts Komisijas atzinums par šo iniciatīvu.



  Komisija apņemas sniegt atzinumu par šādu iniciatīvu ne vēlāk kā 10 nedēļas pēc tā iesniegšanas. |
| --- | --- |

38.

Komisija apņemas sniegt atzinumu par šādu iniciatīvu ne vēlāk kā 10 nedēļas pēc tā iesniegšanas.

| 39. | Pirms atsaukt priekšlikumu, par ko Parlaments jau ir paudis nostāju pirmajā lasījumā,
  Komisija
  pienācīgā laikā sniedz detalizētu paskaidrojumu.




  Komisija sava pilnvaru termiņa sākumā izskata visus vēl nepieņemtos priekšlikumus, lai politiski apstiprinātu vai atsauktu tos, pienācīgi ņemot vērā Parlamenta viedokli. |
| --- | --- |

39.

Pirms atsaukt priekšlikumu, par ko Parlaments jau ir paudis nostāju pirmajā lasījumā,
  Komisija
  pienācīgā laikā sniedz detalizētu paskaidrojumu.

Komisija sava pilnvaru termiņa sākumā izskata visus vēl nepieņemtos priekšlikumus, lai politiski apstiprinātu vai atsauktu tos, pienācīgi ņemot vērā Parlamenta viedokli.

| 40. | Saistībā ar īpašajām
  likumdošanas procedūrām
  , kad ir jāapspriežas ar Parlamentu, un citām procedūrām, piemēram, LESD 148. pantā norādītajām, Komisija
  :








  i) | veic pasākumus, lai labāk iesaistītu Parlamentu, cik vien iespējams ņemot vērā Parlamenta viedokli, it īpaši nodrošinot Parlamentam pietiekamu laiku Komisijas priekšlikuma izskatīšanai; |
| --- | --- | --- |

40.

Saistībā ar īpašajām
  likumdošanas procedūrām
  , kad ir jāapspriežas ar Parlamentu, un citām procedūrām, piemēram, LESD 148. pantā norādītajām, Komisija
  :

i)

veic pasākumus, lai labāk iesaistītu Parlamentu, cik vien iespējams ņemot vērā Parlamenta viedokli, it īpaši nodrošinot Parlamentam pietiekamu laiku Komisijas priekšlikuma izskatīšanai;

| ii) | nodrošina, lai Padomes struktūrām savlaicīgi atgādina, ka tās nedrīkst pieņemt politisku vienošanos par priekšlikumiem, kamēr Parlaments nav pieņēmis savu atzinumu. Komisija pieprasa pārrunas ministru līmenī pēc tam, kad Padomes locekļi pieņemamā termiņā izskatījuši Parlamenta atzinumu; |
| --- | --- |

ii)

nodrošina, lai Padomes struktūrām savlaicīgi atgādina, ka tās nedrīkst pieņemt politisku vienošanos par priekšlikumiem, kamēr Parlaments nav pieņēmis savu atzinumu. Komisija pieprasa pārrunas ministru līmenī pēc tam, kad Padomes locekļi pieņemamā termiņā izskatījuši Parlamenta atzinumu;

| iii) | nodrošina, lai Padome ievēro Eiropas
  Savienības
  Tiesas noteiktos principus attiecībā uz atkārtotu apspriešanos ar Parlamentu gadījumos, kad Padome būtiski groza Komisijas priekšlikumu. Komisija informē Parlamentu par jebkuru atgādinājumu Padomei atkārtoti apspriesties; |
| --- | --- |

iii)

nodrošina, lai Padome ievēro Eiropas
  Savienības
  Tiesas noteiktos principus attiecībā uz atkārtotu apspriešanos ar Parlamentu gadījumos, kad Padome būtiski groza Komisijas priekšlikumu. Komisija informē Parlamentu par jebkuru atgādinājumu Padomei atkārtoti apspriesties;

| iv) | apņemas vajadzības gadījumā atsaukt Parlamenta noraidīto likumdošanas priekšlikumu. Ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc izskatīšanas Kolēģijā Komisija nolemj savu priekšlikumu uzturēt, tā sniedz argumentētu skaidrojumu Parlamentam. |
| --- | --- |

iv)

apņemas vajadzības gadījumā atsaukt Parlamenta noraidīto likumdošanas priekšlikumu. Ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc izskatīšanas Kolēģijā Komisija nolemj savu priekšlikumu uzturēt, tā sniedz argumentētu skaidrojumu Parlamentam.

| 41. | Savukārt Parlaments, lai pilnveidotu likumdošanas plānošanu, apņemas:






  i) | plānot darba kārtības likumdošanas iedaļas, ievērojot
  Komisijas darba
  programmu un rezolūcijas, ko tas ir pieņēmis par šo programmu
  , it īpaši ņemot vērā prioritāro debašu uzlaboto plānošanu
  ; |
| --- | --- | --- |

41.

Savukārt Parlaments, lai pilnveidotu likumdošanas plānošanu, apņemas:

i)

plānot darba kārtības likumdošanas iedaļas, ievērojot
  Komisijas darba
  programmu un rezolūcijas, ko tas ir pieņēmis par šo programmu
  , it īpaši ņemot vērā prioritāro debašu uzlaboto plānošanu
  ;

| ii) | ievērot samērīgus termiņus, ciktāl tas ir lietderīgi procedūrai, pieņemot
  savu nostāju
  pirmajā lasījumā saskaņā ar
  parasto likumdošanas
  procedūru vai
  savu atzinumu saskaņā ar
  apspriežu procedūru; |
| --- | --- |

ii)

ievērot samērīgus termiņus, ciktāl tas ir lietderīgi procedūrai, pieņemot
  savu nostāju
  pirmajā lasījumā saskaņā ar
  parasto likumdošanas
  procedūru vai
  savu atzinumu saskaņā ar
  apspriežu procedūru;

| iii) | referentus nākamajiem priekšlikumiem pēc iespējas iecelt uzreiz pēc
  Komisijas darba
  programmas pieņemšanas; |
| --- | --- |

iii)

referentus nākamajiem priekšlikumiem pēc iespējas iecelt uzreiz pēc
  Komisijas darba
  programmas pieņemšanas;

| iv) | vispirms izskatīt atkārtotas apspriešanās pieprasījumus, ja ir saņemta visa vajadzīgā informācija. |
| --- | --- |

iv)

vispirms izskatīt atkārtotas apspriešanās pieprasījumus, ja ir saņemta visa vajadzīgā informācija.

▐

iii)
     
  Ar labāku likumdošanu saistīti jautājumi

| 42. | Komisija nodrošina uzraudzību pār ietekmes novērtējumiem un to, ka tos veic, izmantojot pārredzamu procedūru, kas garantē neatkarīgu novērtējumu. Ietekmes novērtējumus publicē pienācīgā laikā, izskatot vairākus atšķirīgus scenārijus, tostarp variantu “nekas nav jādara”, un ar tiem parasti iepazīstina attiecīgo parlamentāro komiteju, kamēr tiek sniegta informācija dalībvalstu parlamentiem saskaņā ar LESD 1. un 2. protokolu. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Jomās, kurās Parlaments parasti ir iesaistīts likumdošanas procesā, Komisija attiecīgos un pienācīgi pamatotos gadījumos un pēc tam, kad Parlamentam ir dota iespēja paust viedokli, izmanto ieteikuma tiesību aktus. Pieņemot priekšlikumu, Komisija sniedz detalizētu paskaidrojumu Parlamentam par to, kā tā viedoklis ir ņemts vērā. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Lai nodrošinātu labāku pārraudzību pār Savienības tiesību transponēšanu un piemērošanu, Komisija un Parlaments cenšas iekļaut obligātas atbilstības tabulas un saistošu termiņu transponēšanai, kam direktīvu gadījumā parasti nevajadzētu pārsniegt divus gadus.



  Papildus īpašiem ziņojumiem un gada ziņojumam par Savienības tiesību piemērošanu Komisija dara pieejamu Parlamentam informācijas kopsavilkumu par visām pārkāpumu procedūrām, sākot no oficiālas paziņojuma vēstules, tostarp, ja to pieprasa Parlaments, par katru gadījumu atsevišķi un ievērojot konfidencialitātes noteikumus, jo īpaši tos, ko atzinusi Eiropas Savienības Tiesa, par jautājumiem, uz kuriem attiecas pārkāpuma procedūra. |
| --- | --- |

44.

Papildus īpašiem ziņojumiem un gada ziņojumam par Savienības tiesību piemērošanu Komisija dara pieejamu Parlamentam informācijas kopsavilkumu par visām pārkāpumu procedūrām, sākot no oficiālas paziņojuma vēstules, tostarp, ja to pieprasa Parlaments, par katru gadījumu atsevišķi un ievērojot konfidencialitātes noteikumus, jo īpaši tos, ko atzinusi Eiropas Savienības Tiesa, par jautājumiem, uz kuriem attiecas pārkāpuma procedūra.

V.   KOMISIJAS LĪDZDALĪBA PARLAMENTA PROCEDŪRĀS

| 45. | Komisija dalībai plenārsēdēs vai citu Parlamenta struktūrvienību sanāksmēs, ja tāda ir pieprasīta, piešķir prioritāti attiecībā pret citiem pasākumiem vai uzaicinājumiem tajā laikā.



  It īpaši Komisija nodrošina, lai parastos apstākļos ikreiz, kad to pieprasa Parlaments, atbildīgie Komisijas locekļi piedalītos plenārsēdēs, kad apspriež darba kārtības jautājumus, kas attiecas uz viņa darbības jomu. Tas attiecas uz provizoriskajiem darba kārtības projektiem, ko Priekšsēdētāju konference apstiprina iepriekšējās sesijas laikā.


  Parlaments parasti cenšas nodrošināt, lai
  sesijas darba kārtības
  jautājumi, kas ir viena Komisijas locekļa atbildības jomā, tiktu sagrupēti vienkopus. |
| --- | --- |

45.

It īpaši Komisija nodrošina, lai parastos apstākļos ikreiz, kad to pieprasa Parlaments, atbildīgie Komisijas locekļi piedalītos plenārsēdēs, kad apspriež darba kārtības jautājumus, kas attiecas uz viņa darbības jomu. Tas attiecas uz provizoriskajiem darba kārtības projektiem, ko Priekšsēdētāju konference apstiprina iepriekšējās sesijas laikā.

Parlaments parasti cenšas nodrošināt, lai
  sesijas darba kārtības
  jautājumi, kas ir viena Komisijas locekļa atbildības jomā, tiktu sagrupēti vienkopus.

| 46. | Pēc Parlamenta pieprasījuma paredz regulāru jautājumu stundu ar Komisijas priekšsēdētāju. Šī jautājumu stunda sastāv no divām daļām: pirmā daļa ar politisko grupu vadītājiem vai viņu pārstāvjiem un tā notiek pilnīgi spontāni; otrā daļa ir veltīta politiskai tēmai, par ko vienojas iepriekš, ne vēlāk kā ceturtdienā pirms attiecīgās sesijas, bet bez sagatavotiem jautājumiem.



  Turklāt, lai reformētu esošo jautājumu laiku, ievieš jautājumu stundu ar Komisijas locekļiem, ieskaitot priekšsēdētāja vietnieku ārējo attiecību jautājumos / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un rīkojoties pēc modeļa, kāds ir esošajai jautājumu stundai ar Komisijas priekšsēdētāju. Jautājumu stunda ir saistīta ar attiecīgo Komisijas locekļu atbildības jomām.
  ▐ |
| --- | --- |

46.

Turklāt, lai reformētu esošo jautājumu laiku, ievieš jautājumu stundu ar Komisijas locekļiem, ieskaitot priekšsēdētāja vietnieku ārējo attiecību jautājumos / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un rīkojoties pēc modeļa, kāds ir esošajai jautājumu stundai ar Komisijas priekšsēdētāju. Jautājumu stunda ir saistīta ar attiecīgo Komisijas locekļu atbildības jomām.
  ▐

| 47. | Komisijas locekļus uzklausa pēc viņu pieprasījuma.



  Neskarot LESD 230. pantu, abas iestādes vienojas par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz uzstāšanās laika sadali starp iestādēm.




  Iestādes vienojas par to, ka paredzētais uzstāšanās laika sadalījums ir jāievēro. |
| --- | --- |

47.

Neskarot LESD 230. pantu, abas iestādes vienojas par vispārīgiem noteikumiem attiecībā uz uzstāšanās laika sadali starp iestādēm.

Iestādes vienojas par to, ka paredzētais uzstāšanās laika sadalījums ir jāievēro.

| 48. | Nolūkā nodrošināt Komisijas locekļa klātbūtni Parlaments apņemas darīt visu iespējamo, lai ievērotu galīgos darba kārtības projektus.
  Ja Parlaments groza savu galīgo darba kārtības projektu vai maina sesijas darba kārtības jautājumu secību, tas nekavējoties par to informē Komisiju. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu atbildīgā Komisijas locekļa klātbūtni. |
| --- | --- |

48.

Nolūkā nodrošināt Komisijas locekļa klātbūtni Parlaments apņemas darīt visu iespējamo, lai ievērotu galīgos darba kārtības projektus.

Ja Parlaments groza savu galīgo darba kārtības projektu vai maina sesijas darba kārtības jautājumu secību, tas nekavējoties par to informē Komisiju. Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu atbildīgā Komisijas locekļa klātbūtni.

| 49. | Komisija var ierosināt jautājumu iekļaušanu darba kārtībā vēlākais tajā Priekšsēdētāju konferences sanāksmē, kuras laikā apstiprina sesijas galīgo darba kārtības projektu. Parlaments pilnīgi ņem vērā šos priekšlikumus.
  ▐ |
| --- | --- |

49.

Komisija var ierosināt jautājumu iekļaušanu darba kārtībā vēlākais tajā Priekšsēdētāju konferences sanāksmē, kuras laikā apstiprina sesijas galīgo darba kārtības projektu. Parlaments pilnīgi ņem vērā šos priekšlikumus.

▐

| 50. | Parlamentārās komitejas mēģina uzturēt to darba kārtības projektu un darba kārtību.
  Ikreiz, kad parlamentārā komiteja groza savu darba kārtības projektu vai darba kārtību, tā nekavējoties informē Komisiju.
  Parlamentārās komitejas it īpaši cenšas ievērot saprātīgus termiņus, lai Komisijas locekļi varētu piedalīties to sanāksmēs.


  Ja nav nepārprotama pieprasījuma, lai parlamentārās komitejas sanāksmē piedalītos kāds Komisijas loceklis, tad Komisija nodrošina, lai to pārstāvētu kāds kompetents attiecīga līmeņa ierēdnis.


  Parlamentārās komitejas cenšas koordinēt savu darbu, tostarp izvairīties no vienlaicīgām sanāksmēm par vienu un to pašu jautājumu, un cenšas nenovirzīties no darba kārtības projekta, lai Komisija varētu nodrošināt pienācīga līmeņa pārstāvību.




  Ja komitejas sanāksmē, kurā izskata Komisijas priekšlikumu, ir pieprasīta augsta līmeņa amatpersonas (ģenerāldirektora vai direktora) klātbūtne, Komisijas pārstāvim ir tiesības uzstāties. |
| --- | --- |

50.

Parlamentārās komitejas mēģina uzturēt to darba kārtības projektu un darba kārtību.

Ikreiz, kad parlamentārā komiteja groza savu darba kārtības projektu vai darba kārtību, tā nekavējoties informē Komisiju.
  Parlamentārās komitejas it īpaši cenšas ievērot saprātīgus termiņus, lai Komisijas locekļi varētu piedalīties to sanāksmēs.

Ja nav nepārprotama pieprasījuma, lai parlamentārās komitejas sanāksmē piedalītos kāds Komisijas loceklis, tad Komisija nodrošina, lai to pārstāvētu kāds kompetents attiecīga līmeņa ierēdnis.

Parlamentārās komitejas cenšas koordinēt savu darbu, tostarp izvairīties no vienlaicīgām sanāksmēm par vienu un to pašu jautājumu, un cenšas nenovirzīties no darba kārtības projekta, lai Komisija varētu nodrošināt pienācīga līmeņa pārstāvību.

Ja komitejas sanāksmē, kurā izskata Komisijas priekšlikumu, ir pieprasīta augsta līmeņa amatpersonas (ģenerāldirektora vai direktora) klātbūtne, Komisijas pārstāvim ir tiesības uzstāties.

VI.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

▐

| 51. | Komisija apstiprina savu apņemšanos pēc iespējas ātrāk izskatīt leģislatīvos aktus, kuri netika pielāgoti regulatīvajai kontroles procedūrai pirms Lisabonas līguma spēkā stāšanās, lai novērtētu, vai šie instrumenti ir jāpielāgo deleģēto aktu režīmam, ko ieviesa ar LESD 290. pantu.



  Pakāpeniski izvērtējot pašlaik regulatīvajā kontroles procedūrā izskatāmo pasākumu raksturu un saturu, lai tos pienācīgā termiņā pielāgotu LESD 290. pantā noteiktajam režīmam, ir galu galā jāpanāk saskanīga deleģēto un īstenošanas aktu sistēma, kura pilnībā atbilstu Līgumam. |
| --- | --- |

51.

Pakāpeniski izvērtējot pašlaik regulatīvajā kontroles procedūrā izskatāmo pasākumu raksturu un saturu, lai tos pienācīgā termiņā pielāgotu LESD 290. pantā noteiktajam režīmam, ir galu galā jāpanāk saskanīga deleģēto un īstenošanas aktu sistēma, kura pilnībā atbilstu Līgumam.

| 52. | Ar šā pamatnolīguma normām papildina Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (3), bet neietekmē šā nolīguma saturu un neskar jebkādas turpmākas izmaiņas tajā. Abas iestādes apņemas vienoties par galvenajām izmaiņām, kas ir jāizdara saistībā ar gatavošanos turpmākajām sarunām par Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu pielāgošanu jaunajiem noteikumiem, kurus ieviesa Lisabonas līgums, ņemot vērā pašreizējo praksi un šo pamatnolīgumu un neietekmējot nākotnē paredzētās sarunas starp Parlamentu, Komisiju un Padomi.



  Tās vienojas arī par vajadzību uzlabot pastāvošo iestāžu saziņas mehānismu politiskā un tehniskā līmenī attiecībā uz labāku likumdošanas procesu, lai nodrošinātu efektīvu savstarpējo sadarbību starp Parlamentu, Komisiju un Padomi. |
| --- | --- |

52.

Tās vienojas arī par vajadzību uzlabot pastāvošo iestāžu saziņas mehānismu politiskā un tehniskā līmenī attiecībā uz labāku likumdošanas procesu, lai nodrošinātu efektīvu savstarpējo sadarbību starp Parlamentu, Komisiju un Padomi.

| 53. | Komisija apņemas ātri ierosināt Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādi, lai panāktu iestāžu nolīgumu noslēgšanu saskaņā ar LES 17. pantu.



  Komisijas darba programma ir Komisijas ieguldījums Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādē. Pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi darba programmu, ir jānotiek trialogam starp Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai noslēgtu nolīgumu par Savienības programmu izstrādi.




  Šajā sakarībā, tiklīdz Parlamentam, Padomei un Komisijai būs kopēja nostāja par Savienības programmu izstrādi, abas iestādes pārskata šā pamatnolīguma normas, kurās ir reglamentēta programmu izstrāde.




  Parlaments un Komisija aicina Padomi pēc iespējas ātrāk iesaistīties diskusijās par Savienības programmu izstrādi, kā tas ir noteikts LES 17. pantā. |
| --- | --- |

53.

Komisijas darba programma ir Komisijas ieguldījums Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādē. Pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi darba programmu, ir jānotiek trialogam starp Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai noslēgtu nolīgumu par Savienības programmu izstrādi.

Šajā sakarībā, tiklīdz Parlamentam, Padomei un Komisijai būs kopēja nostāja par Savienības programmu izstrādi, abas iestādes pārskata šā pamatnolīguma normas, kurās ir reglamentēta programmu izstrāde.

Parlaments un Komisija aicina Padomi pēc iespējas ātrāk iesaistīties diskusijās par Savienības programmu izstrādi, kā tas ir noteikts LES 17. pantā.

| 54. | Abas iestādes regulāri izvērtē, kā šo pamatnolīgumu un tā pielikumus īsteno
  praksē
  .
  Līdz 2011. gada beigām nolīgumu pārskata
  ▐, ņemot vērā praktisko pieredzi.
  ▐ |
| --- | --- |

54.

Abas iestādes regulāri izvērtē, kā šo pamatnolīgumu un tā pielikumus īsteno
  praksē
  .
  Līdz 2011. gada beigām nolīgumu pārskata
  ▐, ņemot vērā praktisko pieredzi.

▐

...[vieta],

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Eiropas Komisijas vārdā

priekšsēdētājs

1. PIELIKUMS

Komisijas sanāksmes ar valstu ekspertiem

Šajā pielikumā ir noteikta pamatnolīguma 15. punkta īstenošanas kārtība.

1.
     
  Piemērošanas joma

Pamatnolīguma 15. punkta noteikumi attiecas uz šādām sanāksmēm:

| 1) | Komisijas sanāksmēm, kas notiek Komisijas izveidoto ekspertu grupu ietvaros, kurās piedalīties ir aicinātas valstu iestādes no visām dalībvalstīm, ja to darbs attiecas uz Savienības tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, ieskaitot ieteikuma tiesību aktu un deleģēto aktu izstrādi un īstenošanu; |
| --- | --- |

1)

Komisijas sanāksmēm, kas notiek Komisijas izveidoto ekspertu grupu ietvaros, kurās piedalīties ir aicinātas valstu iestādes no visām dalībvalstīm, ja to darbs attiecas uz Savienības tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, ieskaitot ieteikuma tiesību aktu un deleģēto aktu izstrādi un īstenošanu;

| 2) | ad hoc Komisijas sanāksmēm, kurās piedalīties ir aicināti valstu eksperti no visām dalībvalstīm, ja to darbs attiecas uz Savienības tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, ieskaitot ieteikuma tiesību aktu un deleģēto aktu izstrādi un īstenošanu.



  Iepriekšminētie noteikumi neattiecas uz komitoloģijas komiteju sanāksmēm, neskarot spēkā esošos un turpmākos īpašos noteikumus attiecībā uz Parlamenta informēšanu par to, kā Komisija īsteno ieviešanas pilnvaras (4). |
| --- | --- |

2)

ad hoc Komisijas sanāksmēm, kurās piedalīties ir aicināti valstu eksperti no visām dalībvalstīm, ja to darbs attiecas uz Savienības tiesību aktu izstrādi un īstenošanu, ieskaitot ieteikuma tiesību aktu un deleģēto aktu izstrādi un īstenošanu.

2.
     
  Parlamentam nododamā informācija

Komisija apņemas Parlamentam nosūtīt tos pašus dokumentus, ko tā nosūta valstu iestādēm attiecībā uz iepriekšminētajām sanāksmēm. Komisija nosūtīs šos dokumentus, tostarp darba kārtības, izmantojot funkcionējošu Parlamenta pasta adresi tajā pašā laikā, kad tie tiek nosūtīti valstu ekspertiem.

3.
     
  Parlamenta ekspertu uzaicināšana

Pēc Parlamenta pieprasījuma Komisija var pieņemt lēmumu uzaicināt Parlamentu nosūtīt Parlamenta ekspertus uz 1. punktā minētajām Komisijas sanāksmēm ar valstu ekspertiem.

2. PIELIKUMS

Konfidenciālas informācijas nodošana ▐ Parlamentam

1.   Piemērošanas joma

| 1.1. | Šis pielikums regulē Komisijas
  tādas
  konfidenciālās informācijas nodošanu Parlamentam un rīcību ar to,
  kas ir noteikta 1.2. punktā,
  īstenojot
  Parlamenta
  prerogatīvas
  un kompetenci
  . Abas iestādes darbojas, ievērojot savstarpējo lojālas sadarbības pienākumu pilnīgas savstarpējas uzticēšanās gaisotnē un strikti ievērojot Līguma attiecīgos noteikumus ▐. |
| --- | --- |

1.1.

Šis pielikums regulē Komisijas
  tādas
  konfidenciālās informācijas nodošanu Parlamentam un rīcību ar to,
  kas ir noteikta 1.2. punktā,
  īstenojot
  Parlamenta
  prerogatīvas
  un kompetenci
  . Abas iestādes darbojas, ievērojot savstarpējo lojālas sadarbības pienākumu pilnīgas savstarpējas uzticēšanās gaisotnē un strikti ievērojot Līguma attiecīgos noteikumus ▐.

| 1.2. | “Informācija” ir jebkura rakstiska vai mutiska informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida un sagatavotāja.








  1.2.1. | “Konfidenciāla informācija” ir “ES klasificēta informācija” (EUCI) un neklasificēta “cita konfidenciāla informācija”. |
| --- | --- | --- |

1.2.

“Informācija” ir jebkura rakstiska vai mutiska informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida un sagatavotāja.

1.2.1.

“Konfidenciāla informācija” ir “ES klasificēta informācija” (EUCI) un neklasificēta “cita konfidenciāla informācija”.

| 1.2.2. | “ES klasificēta informācija” (EUCI) ir visa veida informācija un materiāli, kas ir klasificēti kā “ “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, “SECRET UE”, “CONFIDENTIEL UE” vai “RESTREINT UE” ” vai kuriem ir līdzvērtīgas valstu vai starptautiskās klasifikācijas atzīmes un kuru neatļauta publiskošana varētu radīt dažādas pakāpes kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm neatkarīgi no tā, vai šāda informācija ir radusies Savienībā vai tā ir saņemta no dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām.




  a)
     TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET—

  šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu nodarīt īpaši smagu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm.



  b)
     SECRET UE—

  šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu radīt nopietnu kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm.



  c)
     CONFIDENTIEL UE—

  šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu kaitēt Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu būtiskām interesēm.



  d)
     RESTREINT UE—

  šo klasifikāciju piemēro tikai informācijai un materiāliem, kuru neatļauta publiskošana varētu būt neizdevīga Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm. |
| --- | --- |

1.2.2.

“ES klasificēta informācija” (EUCI) ir visa veida informācija un materiāli, kas ir klasificēti kā “ “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”, “SECRET UE”, “CONFIDENTIEL UE” vai “RESTREINT UE” ” vai kuriem ir līdzvērtīgas valstu vai starptautiskās klasifikācijas atzīmes un kuru neatļauta publiskošana varētu radīt dažādas pakāpes kaitējumu Savienības vai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēm neatkarīgi no tā, vai šāda informācija ir radusies Savienībā vai tā ir saņemta no dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām.

a)
     TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET—

b)
     SECRET UE—

c)
     CONFIDENTIEL UE—

d)
     RESTREINT UE—

| 1.2.3. | “Cita konfidenciāla informācija” ir jebkura cita konfidenciāla informācija, tostarp informācija, uz kuru attiecas profesionālā noslēpuma pienākums, ko ir pieprasījis Parlaments un/vai ko ir nosūtījusi Komisija. |
| --- | --- |

1.2.3.

“Cita konfidenciāla informācija” ir jebkura cita konfidenciāla informācija, tostarp informācija, uz kuru attiecas profesionālā noslēpuma pienākums, ko ir pieprasījis Parlaments un/vai ko ir nosūtījusi Komisija.

| 1.3. | Komisija nodrošina Parlamentam pieeju
  konfidenciālai
  informācijai saskaņā ar šī pielikuma noteikumiem, kad tā saņem pieprasījumu par konfidenciālas informācijas nodošanu no kādas 1.4. punktā minētās Parlamenta struktūras
  vai amatpersonas
  .
  Turklāt Komisija var jebkāda veida konfidenciālu informāciju nodot Parlamentam pēc savas iniciatīvas saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

1.3.

Komisija nodrošina Parlamentam pieeju
  konfidenciālai
  informācijai saskaņā ar šī pielikuma noteikumiem, kad tā saņem pieprasījumu par konfidenciālas informācijas nodošanu no kādas 1.4. punktā minētās Parlamenta struktūras
  vai amatpersonas
  .
  Turklāt Komisija var jebkāda veida konfidenciālu informāciju nodot Parlamentam pēc savas iniciatīvas saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem.

| 1.4. | Saistībā ar šo pielikumu
  konfidenciālas informācijas nodošanu Komisijai var pieprasīt
  :






  — | Parlamenta priekšsēdētājs, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Saistībā ar šo pielikumu
  konfidenciālas informācijas nodošanu Komisijai var pieprasīt
  :

—

Parlamenta priekšsēdētājs,

| — | attiecīgo parlamentāro komiteju priekšsēdētāji, |
| --- | --- |

—

attiecīgo parlamentāro komiteju priekšsēdētāji,

| — | Prezidijs un Priekšsēdētāju konference,
  un |
| --- | --- |

—

Prezidijs un Priekšsēdētāju konference,
  un

| — | tās Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs, kas ir iekļauta Savienības delegācijā kādā starptautiskā konferencē
  . |
| --- | --- |

—

tās Parlamenta delegācijas priekšsēdētājs, kas ir iekļauta Savienības delegācijā kādā starptautiskā konferencē
  .

| 1.5. | Šī pielikuma
  piemērošanas joma
  neattiecas uz informāciju par pārkāpumu izskatīšanas procedūrām un konkurences procedūrām, ja datumā, kad no kādas no
  1.4. punktā minētajām
  Parlamenta struktūrām /
  amatpersonām
  saņemts pieprasījums, par tām vēl nav saņemts Komisijas galīgais lēmums
  vai Eiropas Savienības Tiesas spriedums, kā arī uz informāciju par Savienības finanšu interešu aizsardzību. Iepriekšminētais neskar pamatnolīguma 44. punktu un Parlamenta tiesības kontrolēt budžetu. |
| --- | --- |

1.5.

Šī pielikuma
  piemērošanas joma
  neattiecas uz informāciju par pārkāpumu izskatīšanas procedūrām un konkurences procedūrām, ja datumā, kad no kādas no
  1.4. punktā minētajām
  Parlamenta struktūrām /
  amatpersonām
  saņemts pieprasījums, par tām vēl nav saņemts Komisijas galīgais lēmums
  vai Eiropas Savienības Tiesas spriedums, kā arī uz informāciju par Savienības finanšu interešu aizsardzību. Iepriekšminētais neskar pamatnolīguma 44. punktu un Parlamenta tiesības kontrolēt budžetu.

| 1.6. | Šos noteikumus piemēro, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (5) un attiecīgos noteikumus Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumā 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (6). |
| --- | --- |

1.6.

Šos noteikumus piemēro, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (5) un attiecīgos noteikumus Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumā 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (6).

2.   Vispārīgi noteikumi

| 2.1. | Pēc 1.4. punktā minēto
  Parlamenta
  struktūru /
  amatpersonu
  pieprasījuma Komisija pēc iespējas ātri nodod šai
  Parlamenta struktūrai / amatpersonai
  konfidenciālo informāciju, kas
  ir
  vajadzīga, lai Parlaments varētu
  īstenot savas prerogatīvas un kompetenci
  . Abas iestādes saskaņā ar savām pilnvarām un pienākumiem ievēro:






  — | cilvēku pamattiesības, tostarp tiesības uz taisnīgu tiesu un privātās dzīves neaizskaramību; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Pēc 1.4. punktā minēto
  Parlamenta
  struktūru /
  amatpersonu
  pieprasījuma Komisija pēc iespējas ātri nodod šai
  Parlamenta struktūrai / amatpersonai
  konfidenciālo informāciju, kas
  ir
  vajadzīga, lai Parlaments varētu
  īstenot savas prerogatīvas un kompetenci
  . Abas iestādes saskaņā ar savām pilnvarām un pienākumiem ievēro:

—

cilvēku pamattiesības, tostarp tiesības uz taisnīgu tiesu un privātās dzīves neaizskaramību;

| — | noteikumus, kas reglamentē tiesas un disciplinārās procedūras; |
| --- | --- |

—

noteikumus, kas reglamentē tiesas un disciplinārās procedūras;

| — | komercnoslēpumu un darījumu attiecību noslēpumu aizsardzību; |
| --- | --- |

—

komercnoslēpumu un darījumu attiecību noslēpumu aizsardzību;

| — | Savienības interešu aizsardzību, it īpaši to, kas attiecas uz sabiedrības drošību,
  aizsardzību
  , starptautiskajām attiecībām, monetāro stabilitāti un finanšu interesēm. |
| --- | --- |

—

Savienības interešu aizsardzību, it īpaši to, kas attiecas uz sabiedrības drošību,
  aizsardzību
  , starptautiskajām attiecībām, monetāro stabilitāti un finanšu interesēm.

Ja rodas domstarpības, tad ar tām iepazīstina abu iestāžu priekšsēdētājus, lai viņi varētu tās atrisināt.

Konfidenciālu informāciju, kas nākusi no kādas valsts, iestādes vai starptautiskas organizācijas, nodod vienīgi ar šīs valsts, iestādes vai organizācijas piekrišanu.

| 2.2. | EUCI nodod Parlamentam un Parlaments ar to rīkojas un aizsargā to saskaņā ar kopējiem minimālajiem drošības standartiem, kurus piemēro citas Savienības iestādes, it īpaši Komisija.



  Komisija, klasificējot informāciju, kuras autors ir tā pati, nodrošinās, ka tiek noteikti attiecīgie klasifikācijas līmeņi, kas atbilst starptautiskajiem standartiem un definīcijām, un Komisijas iekšējiem noteikumiem, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Parlamenta vajadzību iepazīties ar klasificētajiem dokumentiem, lai varētu efektīvi īstenot savu kompetenci un prerogatīvas. |
| --- | --- |

2.2.

Komisija, klasificējot informāciju, kuras autors ir tā pati, nodrošinās, ka tiek noteikti attiecīgie klasifikācijas līmeņi, kas atbilst starptautiskajiem standartiem un definīcijām, un Komisijas iekšējiem noteikumiem, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Parlamenta vajadzību iepazīties ar klasificētajiem dokumentiem, lai varētu efektīvi īstenot savu kompetenci un prerogatīvas.

| 2.
  3. | Ja rodas šaubas par kādas informācijas konfidencialitāti
  vai tās klasifikācijas līmeņa atbilstību
  vai arī ir jāizstrādā atbilstīgi noteikumi tās izsniegšanai saskaņā ar 3.2. punktā minētajām iespējām,
  abas iestādes nekavējoties un pirms attiecīgā dokumenta nodošanas apspriežas
  .
  Šajās apspriedēs Parlamentu pārstāv
  attiecīgās parlamentārās
  struktūras
  priekšsēdētājs, vajadzības gadījumā kopā ar referentu
  vai amatpersonu, kas ir iesniegusi pieprasījumu
  .
  Komisiju pārstāv par attiecīgo jomu atbildīgais Komisijas loceklis pēc tam, kad ir apspriedies ar Komisijas locekli, kas atbild par drošības jautājumiem
  . Ja rodas domstarpības, tad ar tām iepazīstina abu iestāžu priekšsēdētājus, lai viņi varētu tās atrisināt. |
| --- | --- |

2.
  3.

Ja rodas šaubas par kādas informācijas konfidencialitāti
  vai tās klasifikācijas līmeņa atbilstību
  vai arī ir jāizstrādā atbilstīgi noteikumi tās izsniegšanai saskaņā ar 3.2. punktā minētajām iespējām,
  abas iestādes nekavējoties un pirms attiecīgā dokumenta nodošanas apspriežas
  .
  Šajās apspriedēs Parlamentu pārstāv
  attiecīgās parlamentārās
  struktūras
  priekšsēdētājs, vajadzības gadījumā kopā ar referentu
  vai amatpersonu, kas ir iesniegusi pieprasījumu
  .
  Komisiju pārstāv par attiecīgo jomu atbildīgais Komisijas loceklis pēc tam, kad ir apspriedies ar Komisijas locekli, kas atbild par drošības jautājumiem
  . Ja rodas domstarpības, tad ar tām iepazīstina abu iestāžu priekšsēdētājus, lai viņi varētu tās atrisināt.

| 2.4. | Ja pēc
  2.3
  . punktā noteiktās procedūras piemērošanas domstarpības nav atrisinātas, tad Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās parlamentārās
  struktūras / amatpersonas, kas ir iesniegusi pieprasījumu,
  argumentēta pieprasījuma aicina Komisiju pienācīgi norādītā termiņā nodot minēto konfidenciālo informāciju, izmantojot kādu no šī pielikuma
  3.2
  .
  punktā
  minētajām iespējām. Pirms šī termiņa beigām Komisija rakstiski informē Parlamentu par tās galīgo nostāju, ko vajadzības gadījumā Parlaments var pārsūdzēt. |
| --- | --- |

2.4.

Ja pēc
  2.3
  . punktā noteiktās procedūras piemērošanas domstarpības nav atrisinātas, tad Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās parlamentārās
  struktūras / amatpersonas, kas ir iesniegusi pieprasījumu,
  argumentēta pieprasījuma aicina Komisiju pienācīgi norādītā termiņā nodot minēto konfidenciālo informāciju, izmantojot kādu no šī pielikuma
  3.2
  .
  punktā
  minētajām iespējām. Pirms šī termiņa beigām Komisija rakstiski informē Parlamentu par tās galīgo nostāju, ko vajadzības gadījumā Parlaments var pārsūdzēt.

| 2.5. | Tiesības iepazīties ar EUCI piešķir saskaņā ar noteikumiem, kurus piemēro personiskās drošības pielaidēm.









  2.5.1. | Tiesības iepazīties ar “TRÈS SECRET UE /EU TOP SECRET”, “SECRET UE” un “CONFIDENTIEL UE” klasificētu informāciju var piešķirt tikai Parlamenta amatpersonām un tiem Parlamenta darbiniekiem, kas strādā politisko grupu uzdevumā un kam šāda informācija patiešām ir nepieciešama un kurus parlamentārā struktūra / amatpersona iepriekš noteikusi kā personas, kam ir vajadzīga informācija un kam ir piešķirta atbilstoša drošības pielaide. |
| --- | --- | --- |

2.5.

2.5.1.

Tiesības iepazīties ar “TRÈS SECRET UE /EU TOP SECRET”, “SECRET UE” un “CONFIDENTIEL UE” klasificētu informāciju var piešķirt tikai Parlamenta amatpersonām un tiem Parlamenta darbiniekiem, kas strādā politisko grupu uzdevumā un kam šāda informācija patiešām ir nepieciešama un kurus parlamentārā struktūra / amatpersona iepriekš noteikusi kā personas, kam ir vajadzīga informācija un kam ir piešķirta atbilstoša drošības pielaide.

| 2.5.2 | Ņemot vērā Parlamenta prerogatīvas un kompetenci, tiem deputātiem, kuriem nav piešķirtas personiskās drošības pielaides, piešķir tiesības iepazīties ar “CONFIDENTIEL UE” dokumentiem saskaņā ar praktisko kopēji pieņemto kārtību, tostarp liekot svinīgi parakstīties par šo dokumentu satura neizpaušanu nevienai trešai personai.



  Tiesības iepazīties ar “SECRET UE” dokumentiem piešķir deputātiem, kuriem ir piešķirta atbilstoša personiskā drošības pielaide. |
| --- | --- |

2.5.2

Ņemot vērā Parlamenta prerogatīvas un kompetenci, tiem deputātiem, kuriem nav piešķirtas personiskās drošības pielaides, piešķir tiesības iepazīties ar “CONFIDENTIEL UE” dokumentiem saskaņā ar praktisko kopēji pieņemto kārtību, tostarp liekot svinīgi parakstīties par šo dokumentu satura neizpaušanu nevienai trešai personai.

| 2.5.3. | Ar Komisijas atbalstu tiek izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu, ka Parlaments pēc iespējas ātrāk saņem valstu iestāžu palīdzību, kas nepieciešama saistībā ar pielaides procedūru.



  Ziņas par to personu kategoriju vai kategorijām, kurām ir jāiepazīstas ar konfidenciālu informāciju, paziņo vienlaikus ar pieprasījumu.


  Pirms ļaut iepazīties ar šādu informāciju, katru personu informē par šīs informācijas konfidencialitātes līmeni un no tā izrietošām drošības saistībām.


  Pārskatot šo pielikumu un 4.1. un 4.2. punktā minētos turpmākos drošības noteikumus, drošības pielaides jautājumu izskatīs vēlreiz. |
| --- | --- |

2.5.3.

Ar Komisijas atbalstu tiek izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu, ka Parlaments pēc iespējas ātrāk saņem valstu iestāžu palīdzību, kas nepieciešama saistībā ar pielaides procedūru.

3.   Noteikumi par konfidenciālas informācijas izsniegšanu un rīcību ar to

| 3.1. | Komisijas priekšsēdētājs vai Komisijas loceklis uz savu atbildību
  dara pieejamu
  konfidenciālo informāciju saskaņā ar
  2.3
  . punktā vai attiecīgajā gadījumā saskaņā ar
  2.4
  . punktā noteikto procedūru tai Parlamenta struktūrai /
  amatpersonai, kas
  to ir pieprasījusi,
  ievērojot šādus nosacījumus
  :


  Parlaments un Komisija nodrošina konfidenciālas informācijas reģistrāciju un izsekojamību.




  Tas nozīmē, ka EUCI, kas ir klasificēta kā “CONFIDENTIEL UE” un “SECRET UE” informācija, Komisijas Ģenerālsekretariāta centrālais reģistrs nosūta atbilstošajam Parlamenta kompetentajam dienestam, kurš saskaņā ar kopīgi pieņemtajiem noteikumiem nodrošinās tā pieejamību parlamentārajai struktūrai / amatpersonai, kas iesniedza pieprasījumu.




  Tās EUCI nodošanu, kas ir klasificēta kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” informācija, reglamentē citi noteikumi, par kuriem ir vienojusies Komisija un parlamentārā struktūra / amatpersona, kas iesniedza pieprasījumu, lai nodrošinātu drošības līmeni, kas atbilst šai klasifikācijai
  . |
| --- | --- |

3.1.

Komisijas priekšsēdētājs vai Komisijas loceklis uz savu atbildību
  dara pieejamu
  konfidenciālo informāciju saskaņā ar
  2.3
  . punktā vai attiecīgajā gadījumā saskaņā ar
  2.4
  . punktā noteikto procedūru tai Parlamenta struktūrai /
  amatpersonai, kas
  to ir pieprasījusi,
  ievērojot šādus nosacījumus
  :

Parlaments un Komisija nodrošina konfidenciālas informācijas reģistrāciju un izsekojamību.

Tas nozīmē, ka EUCI, kas ir klasificēta kā “CONFIDENTIEL UE” un “SECRET UE” informācija, Komisijas Ģenerālsekretariāta centrālais reģistrs nosūta atbilstošajam Parlamenta kompetentajam dienestam, kurš saskaņā ar kopīgi pieņemtajiem noteikumiem nodrošinās tā pieejamību parlamentārajai struktūrai / amatpersonai, kas iesniedza pieprasījumu.

Tās EUCI nodošanu, kas ir klasificēta kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET” informācija, reglamentē citi noteikumi, par kuriem ir vienojusies Komisija un parlamentārā struktūra / amatpersona, kas iesniedza pieprasījumu, lai nodrošinātu drošības līmeni, kas atbilst šai klasifikācijai
  .

| 3.2. | Neskarot iepriekšminētos
  2
  .
  2
  .
  un 2.4.
  punkta noteikumus
  un 4.1. punktā minētos turpmākos drošības noteikumus
  , piekļuvi konfidenciālai informācijai un noteikumus par tās konfidencialitātes saglabāšanu, savstarpēji vienojoties, nosaka
  pirms informācijas nodošanas. Šī vienošanās starp Komisijas locekli
  , kurš ir atbildīgs par atbilstošo
  politikas
  jomu, un
  attiecīgo parlamentāro struktūru (ko pārstāv tās priekšsēdētājs) / amatpersonu
  ,
  kas iesniedza pieprasījumu, paredz
  vienu no
  3.2.1. un 3.2.2. punktā minētajām
  iespējām
  , lai nodrošinātu atbilstīgu konfidencialitātes līmeni
  .








  3.2.1. | Attiecībā uz konfidenciālās informācijas adresātiem jāparedz viena no šīm iespējām:








  — | ▐ informāciju izsniedz tikai Parlamenta priekšsēdētājam
  īpašos atbilstīgi pamatotos izņēmuma gadījumos; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Neskarot iepriekšminētos
  2
  .
  2
  .
  un 2.4.
  punkta noteikumus
  un 4.1. punktā minētos turpmākos drošības noteikumus
  , piekļuvi konfidenciālai informācijai un noteikumus par tās konfidencialitātes saglabāšanu, savstarpēji vienojoties, nosaka
  pirms informācijas nodošanas. Šī vienošanās starp Komisijas locekli
  , kurš ir atbildīgs par atbilstošo
  politikas
  jomu, un
  attiecīgo parlamentāro struktūru (ko pārstāv tās priekšsēdētājs) / amatpersonu
  ,
  kas iesniedza pieprasījumu, paredz
  vienu no
  3.2.1. un 3.2.2. punktā minētajām
  iespējām
  , lai nodrošinātu atbilstīgu konfidencialitātes līmeni
  .

3.2.1.

Attiecībā uz konfidenciālās informācijas adresātiem jāparedz viena no šīm iespējām:

—

▐ informāciju izsniedz tikai Parlamenta priekšsēdētājam
  īpašos atbilstīgi pamatotos izņēmuma gadījumos;

| — | Prezidijs un/vai Priekšsēdētāju konference; |
| --- | --- |

—

Prezidijs un/vai Priekšsēdētāju konference;

| — | attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētājs un referents; |
| --- | --- |

—

attiecīgās parlamentārās komitejas priekšsēdētājs un referents;

| — | visi attiecīgās parlamentārās komitejas locekļi (pilntiesīgie locekļi un viņu aizstājēji); |
| --- | --- |

—

visi attiecīgās parlamentārās komitejas locekļi (pilntiesīgie locekļi un viņu aizstājēji);

| — | visi Eiropas Parlamenta deputāti. |
| --- | --- |

—

visi Eiropas Parlamenta deputāti.

Minēto
  konfidenciālo
  informāciju ir aizliegts publiskot vai nodot citam adresātam
  bez Komisijas piekrišanas
  .

| 3.2.2. | Attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju reglamentējošiem noteikumiem, ir jāparedz šādas iespējas:










  a) | dokumentu izskatīšana drošā lasītavā gadījumos, ja informācija ir klasificēta “CONFIDENTIEL UE” un ar lielāku konfidencialitātes pakāpi; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Attiecībā uz rīcību ar konfidenciālu informāciju reglamentējošiem noteikumiem, ir jāparedz šādas iespējas:

a)

dokumentu izskatīšana drošā lasītavā gadījumos, ja informācija ir klasificēta “CONFIDENTIEL UE” un ar lielāku konfidencialitātes pakāpi;

| b) | slēgtā sanāksmē, kurās piedalās tikai Prezidija, Priekšsēdētāju konferences locekļi vai pilntiesīgie un viņus aizstājošie kompetentās parlamentārās komitejas locekļi, kā arī Parlamenta amatpersonas un tie Parlamenta darbinieki, kas strādā politisko grupu uzdevumā un kurus saistībā ar vajadzību pēc informācijas iepriekš ir izraudzījies priekšsēdētājs, un kuru klātbūtne ir patiešām nepieciešama, ja vien viņiem ir vajadzīgais drošības pielaides līmenis, ņemot vērā šādus nosacījumus:








  — | visiem dokumentiem piešķir numuru, tos izdala sanāksmes sākumā un savāc beigās. Par šiem dokumentiem nedrīkst izdarīt piezīmes un tos nedrīkst kopēt; |
| --- | --- | --- |

b)

slēgtā sanāksmē, kurās piedalās tikai Prezidija, Priekšsēdētāju konferences locekļi vai pilntiesīgie un viņus aizstājošie kompetentās parlamentārās komitejas locekļi, kā arī Parlamenta amatpersonas un tie Parlamenta darbinieki, kas strādā politisko grupu uzdevumā un kurus saistībā ar vajadzību pēc informācijas iepriekš ir izraudzījies priekšsēdētājs, un kuru klātbūtne ir patiešām nepieciešama, ja vien viņiem ir vajadzīgais drošības pielaides līmenis, ņemot vērā šādus nosacījumus:

—

visiem dokumentiem piešķir numuru, tos izdala sanāksmes sākumā un savāc beigās. Par šiem dokumentiem nedrīkst izdarīt piezīmes un tos nedrīkst kopēt;

| — | sanāksmes protokolā nemin jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru. |
| --- | --- |

—

sanāksmes protokolā nemin jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru.

Uz adresātiem Parlamentā mutiski nodotu konfidenciālu informāciju attiecas tāds pats aizsardzības līmenis, kādu nodrošina saistībā ar rakstisku konfidenciālu informāciju
  .
  Tas var ietvert informācijas saņēmēja svinīgu apņemšanos, ka viņš neizpaudīs tās saturu nevienai trešai personai.

| 3.2.3 | Ja ir jāizskata rakstiska informācija drošā lasītavā, Parlaments nodrošina šādus apstākļus:








  — | konfidenciālas informācijas drošu glabāšanas sistēmu
  ; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Ja ir jāizskata rakstiska informācija drošā lasītavā, Parlaments nodrošina šādus apstākļus:

—

konfidenciālas informācijas drošu glabāšanas sistēmu
  ;

| — | drošu lasītavu, ▐
  kurā
  nav kopēšanas iekārtu, telefonu, faksa aparātu, skeneru vai citu tehnisko dokumentu reproducēšanas vai pārraidīšanas līdzekļu utt.▐; |
| --- | --- |

—

drošu lasītavu, ▐
  kurā
  nav kopēšanas iekārtu, telefonu, faksa aparātu, skeneru vai citu tehnisko dokumentu reproducēšanas vai pārraidīšanas līdzekļu utt.▐;

| — | piekļuvi lasītavai reglamentējošu drošības pasākumu īstenošanu, tostarp parakstīšanos lasītavas apmeklētāju reģistrā un svinīgu apņemšanos neizpaust izskatīto konfidenciālo informāciju. |
| --- | --- |

—

piekļuvi lasītavai reglamentējošu drošības pasākumu īstenošanu, tostarp parakstīšanos lasītavas apmeklētāju reģistrā un svinīgu apņemšanos neizpaust izskatīto konfidenciālo informāciju.

| 3.2.4. | Iepriekš izklāstītie noteikumi neierobežo iestāžu iespējas vienoties par citiem līdzvērtīgiem noteikumiem. |
| --- | --- |

3.2.4.

Iepriekš izklāstītie noteikumi neierobežo iestāžu iespējas vienoties par citiem līdzvērtīgiem noteikumiem.

| 3.3. | Ja šos noteikumus pārkāpj, tad piemēro noteikumus par sankcijām
  attiecībā uz deputātiem
  , kas noteiktas Parlamenta Reglamenta VIII pielikumā
  , un attiecībā uz Parlamenta ierēdņiem un citiem Parlamenta darbiniekiem — Civildienesta noteikumu

   (7)

  86. panta spēkā esošās normas vai Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 49. pantu
  . ▐ |
| --- | --- |

3.3.

Ja šos noteikumus pārkāpj, tad piemēro noteikumus par sankcijām
  attiecībā uz deputātiem
  , kas noteiktas Parlamenta Reglamenta VIII pielikumā
  , un attiecībā uz Parlamenta ierēdņiem un citiem Parlamenta darbiniekiem — Civildienesta noteikumu

   (7)

  86. panta spēkā esošās normas vai Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 49. pantu
  . ▐

4.
     
  Nobeiguma noteikumi

| 4.1. | Komisija
  un Parlaments
  veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šī pielikuma noteikumu īstenošanu.


  Šim nolūkam Komisijas un Parlamenta kompetentie dienesti cieši koordinē šī pielikuma īstenošanu. Sadarbojoties tiek pārbaudīta konfidenciālās informācijas izsekojamība un regulāri tiek kopīgi uzraudzīta piemēroto drošības noteikumu un standartu ievērošana.




  Parlaments apņemas vajadzības gadījumā pielāgot savus iekšējos noteikumus, lai īstenotu šajā pielikumā noteiktos konfidenciālas informācijas drošību reglamentējošos noteikumus.




  Parlaments apņemas pēc iespējas ātrāk pieņemt savus turpmākos drošības noteikumus un, vienojoties ar Komisiju, pārbaudīt šos noteikumus, lai panāktu drošības standartu atbilstību. Tādējādi šis pielikums būs spēkā attiecībā uz:








  — | tehniskajiem drošības noteikumiem un standartiem, ar kuriem reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju un tās glabāšanu, tostarp drošības pasākumus, kurus veic fiziskās, personāla, dokumentu un IT drošības jomā; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisija
  un Parlaments
  veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šī pielikuma noteikumu īstenošanu.

Šim nolūkam Komisijas un Parlamenta kompetentie dienesti cieši koordinē šī pielikuma īstenošanu. Sadarbojoties tiek pārbaudīta konfidenciālās informācijas izsekojamība un regulāri tiek kopīgi uzraudzīta piemēroto drošības noteikumu un standartu ievērošana.

Parlaments apņemas vajadzības gadījumā pielāgot savus iekšējos noteikumus, lai īstenotu šajā pielikumā noteiktos konfidenciālas informācijas drošību reglamentējošos noteikumus.

Parlaments apņemas pēc iespējas ātrāk pieņemt savus turpmākos drošības noteikumus un, vienojoties ar Komisiju, pārbaudīt šos noteikumus, lai panāktu drošības standartu atbilstību. Tādējādi šis pielikums būs spēkā attiecībā uz:

—

tehniskajiem drošības noteikumiem un standartiem, ar kuriem reglamentē rīcību ar konfidenciālu informāciju un tās glabāšanu, tostarp drošības pasākumus, kurus veic fiziskās, personāla, dokumentu un IT drošības jomā;

| — | īpašas uzraudzības komitejas izveidošanu, kuras locekļi ir deputāti, kam ir vajadzīgā pielaide, lai rīkotos ar EUCI, kas klasificēta kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”. |
| --- | --- |

—

īpašas uzraudzības komitejas izveidošanu, kuras locekļi ir deputāti, kam ir vajadzīgā pielaide, lai rīkotos ar EUCI, kas klasificēta kā “TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET”.

| 4.2. | Parlaments un Komisija pārskatīs šo pielikumu un vajadzības gadījumā pielāgo to ne vēlāk kā pārskatīšanas brīdī, kas ir minēts pamatnolīguma 54. punktā, ņemot vērā to, kas ir noticis attiecībā uz:







  — | turpmākiem drošības noteikumiem, kurus nosaka Parlaments un Komisija; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

turpmākiem drošības noteikumiem, kurus nosaka Parlaments un Komisija;

| — | citiem nolīgumiem vai tiesību aktiem, kas attiecas uz informācijas nodošanu starp iestādēm. |
| --- | --- |

—

citiem nolīgumiem vai tiesību aktiem, kas attiecas uz informācijas nodošanu starp iestādēm.

3. PIELIKUMS

Sarunas saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem un to noslēgšana

Šajā pielikumā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz informācijas sniegšanu Parlamentam par sarunām saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem un to noslēgšanu kā minēts pamatnolīguma 23. 24. un 25. punktā:

| 1. | Komisija vienlaikus informē Parlamentu un Padomi par savu nodomu ierosināt sarunu uzsākšanu; |
| --- | --- |

1.

Komisija vienlaikus informē Parlamentu un Padomi par savu nodomu ierosināt sarunu uzsākšanu;

| 2. | saskaņā ar pamatnolīguma 24. punktu gadījumos, kad Komisija izstrādā sarunu norāžu priekšlikumu projektus to pieņemšanai Padomē, Komisija tos tajā pašā laikā iesniedz arī Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

saskaņā ar pamatnolīguma 24. punktu gadījumos, kad Komisija izstrādā sarunu norāžu priekšlikumu projektus to pieņemšanai Padomē, Komisija tos tajā pašā laikā iesniedz arī Parlamentam;

| 3. | Komisija visā sarunu gaitā pienācīgi ņem vērā Parlamenta piezīmes; |
| --- | --- |

3.

Komisija visā sarunu gaitā pienācīgi ņem vērā Parlamenta piezīmes;

| 4. | saskaņā ar pamatnolīguma 23. punktu Komisija līdz nolīguma parafēšanas brīdim regulāri un savlaicīgi informē Parlamentu par sarunu norisi un par to, vai Parlamenta piezīmes tika iekļautas apspriežamajā tekstā, un, ja tika iekļautas, tad paskaidro, kādā mērā tās tika iekļautas, bet, ja netika, tad — kāpēc; |
| --- | --- |

4.

saskaņā ar pamatnolīguma 23. punktu Komisija līdz nolīguma parafēšanas brīdim regulāri un savlaicīgi informē Parlamentu par sarunu norisi un par to, vai Parlamenta piezīmes tika iekļautas apspriežamajā tekstā, un, ja tika iekļautas, tad paskaidro, kādā mērā tās tika iekļautas, bet, ja netika, tad — kāpēc;

| 5. | gadījumos, kad, slēdzot starptautisku nolīgumu, ir nepieciešama Parlamenta piekrišana, Komisija visā sarunu gaitā Parlamentam sniedz visu to pašu nepieciešamo informāciju, ko tā sniedz Padomei (vai īpašajai Padomes izveidotajai komitejai). Komisija cita starpā nodod arī pieņemto sarunu norāžu grozījumu projektus, sarunu dokumentu projektus, sarunās pieņemtos pantus, nolīguma parafēšanas datumu, par kuru ir panākta vienošanās, un parafējamā nolīguma tekstu. Papildus tam Komisija nodod Parlamentam tāpat kā tā nodod Padomei (vai īpašajai Padomes izveidotajai komitejai) visus attiecīgos no trešām personām saņemtos dokumentus, ja vien to autors tam ir piekritis. Komisija pastāvīgi informē atbildīgo Parlamenta komiteju par sarunu gaitu un jo īpaši paskaidro, kādā mērā Parlamenta viedokļi tika ņemti vērā; |
| --- | --- |

5.

gadījumos, kad, slēdzot starptautisku nolīgumu, ir nepieciešama Parlamenta piekrišana, Komisija visā sarunu gaitā Parlamentam sniedz visu to pašu nepieciešamo informāciju, ko tā sniedz Padomei (vai īpašajai Padomes izveidotajai komitejai). Komisija cita starpā nodod arī pieņemto sarunu norāžu grozījumu projektus, sarunu dokumentu projektus, sarunās pieņemtos pantus, nolīguma parafēšanas datumu, par kuru ir panākta vienošanās, un parafējamā nolīguma tekstu. Papildus tam Komisija nodod Parlamentam tāpat kā tā nodod Padomei (vai īpašajai Padomes izveidotajai komitejai) visus attiecīgos no trešām personām saņemtos dokumentus, ja vien to autors tam ir piekritis. Komisija pastāvīgi informē atbildīgo Parlamenta komiteju par sarunu gaitu un jo īpaši paskaidro, kādā mērā Parlamenta viedokļi tika ņemti vērā;

| 6. | gadījumos, kad, slēdzot starptautisku nolīgumu, nav nepieciešama Parlamenta piekrišana, Komisija, sniedzot informāciju, kas aptver vismaz sarunu norāžu projektus, pieņemtās sarunu norādes, turpmāko sarunu norisi un nobeigumu, nodrošina, ka Parlaments tiek nekavējoties un pilnībā informēts; |
| --- | --- |

6.

gadījumos, kad, slēdzot starptautisku nolīgumu, nav nepieciešama Parlamenta piekrišana, Komisija, sniedzot informāciju, kas aptver vismaz sarunu norāžu projektus, pieņemtās sarunu norādes, turpmāko sarunu norisi un nobeigumu, nodrošina, ka Parlaments tiek nekavējoties un pilnībā informēts;

| 7. | saskaņā ar pamatnolīguma 24. punktu Komisija savlaicīgi sniedz pilnīgu informāciju par starptautiska nolīguma parafēšanu un informē Parlamentu pēc iespējas ātrāk par dienu, kurā plāno Padomei ierosināt šo nolīgumu piemērot pagaidu režīmā, un sniedz šādas izvēles pamatojumu, izņemot gadījumus, kad šā lēmuma steidzamības iemeslu dēļ Komisija nespēj to izdarīt; |
| --- | --- |

7.

saskaņā ar pamatnolīguma 24. punktu Komisija savlaicīgi sniedz pilnīgu informāciju par starptautiska nolīguma parafēšanu un informē Parlamentu pēc iespējas ātrāk par dienu, kurā plāno Padomei ierosināt šo nolīgumu piemērot pagaidu režīmā, un sniedz šādas izvēles pamatojumu, izņemot gadījumus, kad šā lēmuma steidzamības iemeslu dēļ Komisija nespēj to izdarīt;

| 8. | Komisija savlaicīgi informē vienlaicīgi gan Padomi, gan Parlamentu par savu nodomu ierosināt Padomei starptautiska nolīguma darbības apturēšanu un par tās iemesliem; |
| --- | --- |

8.

Komisija savlaicīgi informē vienlaicīgi gan Padomi, gan Parlamentu par savu nodomu ierosināt Padomei starptautiska nolīguma darbības apturēšanu un par tās iemesliem;

| 9. | attiecībā uz starptautiskiem nolīgumiem, kam saskaņā ar LESD jāpiemēro piekrišanas procedūra, Komisija arī pilnībā informē Parlamentu pirms tiek apstiprināti šāda nolīguma grozījumi, kuriem Padome izņēmuma kārtā ir piekritusi saskaņā ar LESD 218. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

9.

attiecībā uz starptautiskiem nolīgumiem, kam saskaņā ar LESD jāpiemēro piekrišanas procedūra, Komisija arī pilnībā informē Parlamentu pirms tiek apstiprināti šāda nolīguma grozījumi, kuriem Padome izņēmuma kārtā ir piekritusi saskaņā ar LESD 218. panta 7. punktu.

4. PIELIKUMS

Komisijas ▐ darba programmas grafiks

Komisijas darba programmas grafikam pievieno sarakstu ar turpmākajos gados pieņemamo leģislatīvo un neleģislatīvo aktu priekšlikumiem. Komisijas darba programma attiecas uz apskatāmo nākamo gadu, un tajā ir sīki izstrādātas norādes par Komisijas prioritātēm turpmākajos gados. Komisijas darba programma tādējādi var kļūt par pamatu strukturētam dialogam ar Parlamentu, lai censtos panākt kopēju izpratni.

Komisijas darba programmā iekļauj arī plānotās iniciatīvas ieteikumu tiesību, atcelšanu un vienkāršošanas jomā.

| 1. | Pirmajā konkrētā gada pusgadā Komisijas locekļi uzsāk pastāvīgo dialogu ar atbilstošajām Parlamenta komitejām par Komisijas darba programmas īstenošanu attiecīgajā gadā un par Komisijas nākotnes darba programmas izstrādi. Pamatojoties uz šo dialogu, katra Parlamenta komiteja ziņo Komiteju priekšsēdētāju konferencei par tā iznākumu. |
| --- | --- |

1.

Pirmajā konkrētā gada pusgadā Komisijas locekļi uzsāk pastāvīgo dialogu ar atbilstošajām Parlamenta komitejām par Komisijas darba programmas īstenošanu attiecīgajā gadā un par Komisijas nākotnes darba programmas izstrādi. Pamatojoties uz šo dialogu, katra Parlamenta komiteja ziņo Komiteju priekšsēdētāju konferencei par tā iznākumu.

| 2. | Līdztekus minētajām darbībām Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri apmainās ar viedokļiem ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieku, kas atbild par iestāžu sakariem, lai novērtētu Komisijas pašreizējās darba programmas īstenošanas situāciju, apspriestu Komisijas nākamās darba programmas sagatavošanu un apkopotu rezultātus, kas iegūti pastāvīgajā divpusējā dialogā starp attiecīgajām Parlamenta komitejām un atbilstošajiem Komisijas locekļiem. |
| --- | --- |

2.

Līdztekus minētajām darbībām Komiteju priekšsēdētāju konference regulāri apmainās ar viedokļiem ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieku, kas atbild par iestāžu sakariem, lai novērtētu Komisijas pašreizējās darba programmas īstenošanas situāciju, apspriestu Komisijas nākamās darba programmas sagatavošanu un apkopotu rezultātus, kas iegūti pastāvīgajā divpusējā dialogā starp attiecīgajām Parlamenta komitejām un atbilstošajiem Komisijas locekļiem.

| 3. | Komiteju priekšsēdētāju konference jūnijā iesniedz Priekšsēdētāju konferencei kopsavilkuma ziņojumu, kurā jābūt iekļautiem Komisijas darba programmas īstenošanas pārbaudes rezultātiem, kā arī Parlamenta prioritātēm saistībā ar turpmāko Komisijas darba programmu un Parlaments par tām informē Komisiju. |
| --- | --- |

3.

Komiteju priekšsēdētāju konference jūnijā iesniedz Priekšsēdētāju konferencei kopsavilkuma ziņojumu, kurā jābūt iekļautiem Komisijas darba programmas īstenošanas pārbaudes rezultātiem, kā arī Parlamenta prioritātēm saistībā ar turpmāko Komisijas darba programmu un Parlaments par tām informē Komisiju.

| 4. | Pamatojoties uz šo kopsavilkuma ziņojumu, Parlaments jūlija sesijā pieņem rezolūciju, kurā vispārīgi izklāstīta Parlamenta nostāja, it īpaši par pieprasījumiem, kuru pamatā ir likumdošanas iniciatīvas ziņojumi. |
| --- | --- |

4.

Pamatojoties uz šo kopsavilkuma ziņojumu, Parlaments jūlija sesijā pieņem rezolūciju, kurā vispārīgi izklāstīta Parlamenta nostāja, it īpaši par pieprasījumiem, kuru pamatā ir likumdošanas iniciatīvas ziņojumi.

| 5. | Katru gadu septembra pirmajā sesijā tiks rīkotas debates par stāvokli Savienībā, kurās Komisijas priekšsēdētājs uzstājas ar runu, apkopojot attiecīgā gada rezultātus un aplūkojot prioritātes nākamajos gados. Šim nolūkam Komisijas priekšsēdētājs papildus runai iesniedz Parlamentam rakstiski izklāstītus galvenos faktorus, ko ņēma vērā, izstrādājot Komisijas darba programmu nākamajam gadam. |
| --- | --- |

5.

Katru gadu septembra pirmajā sesijā tiks rīkotas debates par stāvokli Savienībā, kurās Komisijas priekšsēdētājs uzstājas ar runu, apkopojot attiecīgā gada rezultātus un aplūkojot prioritātes nākamajos gados. Šim nolūkam Komisijas priekšsēdētājs papildus runai iesniedz Parlamentam rakstiski izklāstītus galvenos faktorus, ko ņēma vērā, izstrādājot Komisijas darba programmu nākamajam gadam.

| 6. | Sākot ar septembra sākumu
  , kompetentās parlamentārās komitejas un attiecīgie Komisijas locekļi
  var sanākt kopā, lai apmainītos ar vēl detalizētākiem viedokļiem par nākamajām prioritātēm
  katrā ▐
  politikas
  jomā.
  Šādas sanāksmes vajadzības gadījumā noslēdz
  Komiteju priekšsēdētāju
  konferences sanāksme ar Komisāru kolēģiju un Priekšsēdētāju konferences sanāksme ar Komisijas priekšsēdētāju
  . ▐ |
| --- | --- |

6.

Sākot ar septembra sākumu
  , kompetentās parlamentārās komitejas un attiecīgie Komisijas locekļi
  var sanākt kopā, lai apmainītos ar vēl detalizētākiem viedokļiem par nākamajām prioritātēm
  katrā ▐
  politikas
  jomā.
  Šādas sanāksmes vajadzības gadījumā noslēdz
  Komiteju priekšsēdētāju
  konferences sanāksme ar Komisāru kolēģiju un Priekšsēdētāju konferences sanāksme ar Komisijas priekšsēdētāju
  . ▐

| 7. | Komisija pieņem darba programmu nākamajam gadam attiecīgā gada oktobrī.
  Pēc tam Komisijas priekšsēdētājs ▐ iepazīstina Parlamentu
  atbilstošā līmenī ar šo darba programmu. |
| --- | --- |

7.

Komisija pieņem darba programmu nākamajam gadam attiecīgā gada oktobrī.
  Pēc tam Komisijas priekšsēdētājs ▐ iepazīstina Parlamentu
  atbilstošā līmenī ar šo darba programmu.

| 8. | Parlaments var rīkot debates un pieņemt rezolūciju decembra sesijā. |
| --- | --- |

8.

Parlaments var rīkot debates un pieņemt rezolūciju decembra sesijā.

| 9. | Šo grafiku piemēro katram kārtējam programmas izstrādes posmam, izņemot Parlamenta vēlēšanu gadus, kas sakrīt ar Komisijas pilnvaru termiņa beigām. |
| --- | --- |

9.

Šo grafiku piemēro katram kārtējam programmas izstrādes posmam, izņemot Parlamenta vēlēšanu gadus, kas sakrīt ar Komisijas pilnvaru termiņa beigām.

| 10. | Šis grafiks neskar nekādus turpmākus nolīgumus par iestāžu programmu izstrādi. |
| --- | --- |

10.

Šis grafiks neskar nekādus turpmākus nolīgumus par iestāžu programmu izstrādi.

---

(1)  OV L 44, 15.2.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV C 117 E, 18.5.2006., 125. lpp.

2

(3)  

  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

3

OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(4)  
  Parlamentam nododamā informācija par komitoloģijas komiteju darbu un Parlamenta prerogatīvas komitoloģijas procedūru darbībā ir precīzi definētas citos instrumentos: 1) 1999. gada 28. jūnija Padomes Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.), 2) 2008. gada 3. jūnija iestāžu nolīgums starp Parlamentu un Komisiju par komitoloģijas procedūrām; un 3) LESD 291. panta īstenošanai nepieciešamie instrumenti.

4

Parlamentam nododamā informācija par komitoloģijas komiteju darbu un Parlamenta prerogatīvas komitoloģijas procedūru darbībā ir precīzi definētas citos instrumentos: 1) 1999. gada 28. jūnija Padomes Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.), 2) 2008. gada 3. jūnija iestāžu nolīgums starp Parlamentu un Komisiju par komitoloģijas procedūrām; un 3) LESD 291. panta īstenošanai nepieciešamie instrumenti.

(5)  OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.

5

(6)  OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.

6

(7)  Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom,EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

7

Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom,EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/119

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisParlamenta Reglamenta pielāgošana pārskatītajam Pamatnolīgumam par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām

P7_TA(2010)0367

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra lēmums par Parlamenta Reglamenta pielāgošanu pārskatītajam Pamatnolīgumam par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (2010/2127(REG))

2012/C 70 E/13

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 127., 211. un 212. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 127., 211. un 212. pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta. 2010. gada 20. oktobra lēmumu par Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (1) pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta. 2010. gada 20. oktobra lēmumu par Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (1) pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0278/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0278/2010),

| 1. | nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus;

| 2. | norāda, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc pārskatītā Pamatnolīguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka šie grozījumi stājas spēkā nākamajā dienā pēc pārskatītā Pamatnolīguma stāšanās spēkā;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Parlamenta Reglaments


  9. pants – 2. punkts |
| 2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Eiropas Savienības pamattekstos noteiktās vērtības un principus, aizsargājot Parlamenta cieņu un netraucējot ne Parlamenta darba norisi, ne arī kārtību Parlamenta ēkās. | 2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Eiropas Savienības pamattekstos noteiktās vērtības un principus, aizsargājot Parlamenta cieņu un netraucējot ne Parlamenta darba norisi, ne arī kārtību Parlamenta ēkās.
  Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju. |
| Šo noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot 152., 153. un
  154. pantā paredzētos
  pasākumus. | Šo standartu un noteikumu
  neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus
  saskaņā ar
  152., 153. un
  154. pantu
  . |
| Grozījums Nr. 2 |
| Parlamenta Reglaments


  23. pants – 11.a punkts (jauns) |
| | 11.a
     
  Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un pievieno šim Reglamentam. |
| | (VIII pielikuma A daļas 1. punkta 4. apakšpunktu svītro) |
| Grozījums Nr. 3 |
| Parlamenta Reglaments


  35. pants |
| Komisijas
  likumdošanas un
  darba programma | Komisijas darba programma |
| 1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu. | 1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu. |
| Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas
  likumdošanas un
  darba programmu saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās un kuras ir izklāstītas pielikumā. | Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu
  , kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē,
  saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās un kuras ir izklāstītas pielikumā. |
| 2.   Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas
  gada likumdošanas un
  darba programmā jau ir iekļauti. | 2.   Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas
  Komisijas
  darba programmā jau ir iekļauti. |
| 3.   Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem. | 3.   Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi sniegt atzinumu par Komisijas
  gada likumdošanas un
  darba programmu un par Parlamenta rezolūciju. | Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi sniegt atzinumu par Komisijas darba programmu un par Parlamenta rezolūciju. |
| 4.   Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku. | 4.   Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku. |
| Grozījums Nr. 4 |
| Parlamenta Reglaments


  43. pants – 1. punkts – 3. daļa |
| Ja kāds priekšlikums ir iekļauts
  likumdošanas gada
  programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu. | Ja kāds priekšlikums ir iekļauts
  Komisijas
  darba programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu. |
| Grozījums Nr. 5 |
| Parlamenta Reglaments


  44. pants – 3. punkts |
| 3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija
  ir sagatavojusi nostāju
  par ierosinājumu
  , un, ja ir, tad lūdz Komisiju ar to iepazīstināt | 3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija
  gatavo atzinumu
  par ierosinājumu.
  Ja Komisijas atbilde ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo ierosmi. |
| Grozījums Nr. 6 |
| Parlamenta Reglaments


  45. pants – 2. punkts |
| 2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro 46. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par tiesību akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz
  gada likumdošanas un
  darba programmu saskaņā ar 35. pantu. | 2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro 46. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par tiesību akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz darba
  Komisijas
  programmu saskaņā ar 35. pantu. |
| Grozījums Nr. 7 |
| Parlamenta Reglaments


  90. pants – 1. punkts |
| 1.   Ja ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu
  , tostarp par nolīgumiem tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība
  , atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci par šo lēmumu. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 49. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 188. panta 2. punktu, 50. vai 51. pantu. | 1.   Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci par šo lēmumu. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 49. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 188. panta 2. punktu, 50. vai 51. pantu. |
| Atbildīgās komitejas un, attiecīgā gadījumā, iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka
  Komisija sniedz
  , vajadzības gadījumā — konfidenciāli, Parlamentam
  visu informāciju par ieteikumiem attiecībā uz sarunu pilnvarām
  , kā arī 3.
  un 4.
  punktā
  minēto informāciju
  . | Atbildīgās komitejas un, attiecīgā gadījumā, iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu,
  ka Parlamentam nekavējoties un regulāri tiek sniegta
  , vajadzības gadījumā — konfidenciāli,
  pilnīga informāciju par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp sarunu norāžu teksta projekti un pieņemto tekstu galīgie varianti,
  kā arī 3. punktā
  minētā informācija.








  — | Komisija atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, un |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Parlamenta Reglaments

9. pants – 2. punkts

2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Eiropas Savienības pamattekstos noteiktās vērtības un principus, aizsargājot Parlamenta cieņu un netraucējot ne Parlamenta darba norisi, ne arī kārtību Parlamenta ēkās.

2.   Deputātu izturēšanos nosaka savstarpēja cieņa, ņemot vērā Eiropas Savienības pamattekstos noteiktās vērtības un principus, aizsargājot Parlamenta cieņu un netraucējot ne Parlamenta darba norisi, ne arī kārtību Parlamenta ēkās.
  Deputāti ievēro Parlamenta noteikumus par rīcību ar konfidenciālu informāciju.

Šo noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot 152., 153. un
  154. pantā paredzētos
  pasākumus.

Šo standartu un noteikumu
  neievērošanas gadījumā var piemērot pasākumus
  saskaņā ar
  152., 153. un
  154. pantu
  .

Grozījums Nr. 2

Parlamenta Reglaments

23. pants – 11.a punkts (jauns)

11.a
     
  Prezidijs pieņem noteikumus par to, kā Parlamentam un tā struktūrvienībām, amatpersonām un citiem deputātiem rīkoties ar konfidenciālu informāciju, ņemot vērā visus noslēgtos iestāžu nolīgumus par šādiem jautājumiem. Šos noteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un pievieno šim Reglamentam.

(VIII pielikuma A daļas 1. punkta 4. apakšpunktu svītro)

Grozījums Nr. 3

Parlamenta Reglaments

35. pants

Komisijas
  likumdošanas un
  darba programma

Komisijas darba programma

1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas
  likumdošanas un
  darba programmu saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās un kuras ir izklāstītas pielikumā.

Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas darba programmu
  , kas ir Komisijas ieguldījums Savienības ikgadējās un daudzgadu programmas izstrādē,
  saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās un kuras ir izklāstītas pielikumā.

2.   Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas
  gada likumdošanas un
  darba programmā jau ir iekļauti.

2.   Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas
  Komisijas
  darba programmā jau ir iekļauti.

3.   Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

3.   Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta pārējām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi sniegt atzinumu par Komisijas
  gada likumdošanas un
  darba programmu un par Parlamenta rezolūciju.

Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi sniegt atzinumu par Komisijas darba programmu un par Parlamenta rezolūciju.

4.   Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku.

4.   Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku.

Grozījums Nr. 4

Parlamenta Reglaments

43. pants – 1. punkts – 3. daļa

Ja kāds priekšlikums ir iekļauts
  likumdošanas gada
  programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu.

Ja kāds priekšlikums ir iekļauts
  Komisijas
  darba programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu.

Grozījums Nr. 5

Parlamenta Reglaments

44. pants – 3. punkts

3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija
  ir sagatavojusi nostāju
  par ierosinājumu
  , un, ja ir, tad lūdz Komisiju ar to iepazīstināt

3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija
  gatavo atzinumu
  par ierosinājumu.
  Ja Komisijas atbilde ir apstiprinoša, tad komiteja nepieņem ziņojumu, pirms tā nav saņēmusi Komisijas atzinumu par šo ierosmi.

Grozījums Nr. 6

Parlamenta Reglaments

45. pants – 2. punkts

2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro 46. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par tiesību akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz
  gada likumdošanas un
  darba programmu saskaņā ar 35. pantu.

2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro 46. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par tiesību akta priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz darba
  Komisijas
  programmu saskaņā ar 35. pantu.

Grozījums Nr. 7

Parlamenta Reglaments

90. pants – 1. punkts

1.   Ja ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu
  , tostarp par nolīgumiem tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība
  , atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci par šo lēmumu. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 49. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 188. panta 2. punktu, 50. vai 51. pantu.

1.   Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci par šo lēmumu. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 49. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 188. panta 2. punktu, 50. vai 51. pantu.

Atbildīgās komitejas un, attiecīgā gadījumā, iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka
  Komisija sniedz
  , vajadzības gadījumā — konfidenciāli, Parlamentam
  visu informāciju par ieteikumiem attiecībā uz sarunu pilnvarām
  , kā arī 3.
  un 4.
  punktā
  minēto informāciju
  .

Atbildīgās komitejas un, attiecīgā gadījumā, iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu,
  ka Parlamentam nekavējoties un regulāri tiek sniegta
  , vajadzības gadījumā — konfidenciāli,
  pilnīga informāciju par visiem starptautisku nolīgumu sarunu posmiem un to noslēgšanu, tostarp sarunu norāžu teksta projekti un pieņemto tekstu galīgie varianti,
  kā arī 3. punktā
  minētā informācija.

—

Komisija atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, un

| — | Padome atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

—

Padome atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību,

Grozījums Nr. 8

Parlamenta Reglaments

90. pants – 4. punkts

4.
     
  Visā sarunu gaitā Komisija un Padome regulāri un vispusīgi informē atbildīgo komiteju, vajadzības gadījumā — konfidenciāli, par sarunu virzību.

svītrots

Grozījums Nr. 9

Parlamenta Reglaments

91. pants

Ja Komisijai
  un/vai Padomei nekavējoties un pilnībā ir jāinformē Parlaments saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 10. punktu
  , plenārsēdē sniedz paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus saskaņā ar Reglamenta 90. vai 97. pantu.

Ja Komisija
  atbilstīgi saistībām, kas tai noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, informē Parlamentu un Padomi par nodomu ierosināt starptautiska nolīguma darbības piemērošanu pagaidu kārtā vai apturēšanu
  ,
  Parlaments
  plenārsēdē sniedz paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus saskaņā ar Reglamenta 90. vai 97. pantu.

To pašu procedūru piemēro, kad Komisija informē Parlamentu par priekšlikumu nostājai, kas Savienības vārdā jāpieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā.

Grozījums Nr. 10

Parlamenta Reglaments

137. pants – 1. punkts – 1. daļa

1.   Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem un ņemot vērā 35. pantā minēto apstiprināto
  likumdošanas un
  darba
  gada
  programmu.

1.   Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, pamatojoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem un ņemot vērā 35. pantā minēto apstiprināto
  Komisijas
  darba programmu.

Grozījums Nr. 11

Parlamenta Reglaments

193. pants – 2. punkts – 3.a daļas (jauna) interpretācija

Šā punkta noteikumus interpretē atbilstīgi 50. punktam Pamatnolīgumā par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām.

Grozījums Nr. 12

Parlamenta Reglaments

II pielikums – A daļa – 3. punkts

| 3. | Jautājums nav pieņemams, ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums trīs iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, izņemot gadījumus, kad ir atklājušies jauni fakti un jautājuma iesniedzējs cenšas saņemt vairāk informācijas. Pirmajā gadījumā jautājuma un atbildes kopiju nosūta jautājuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

3.

Jautājums nav pieņemams, ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums trīs iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, izņemot gadījumus, kad ir atklājušies jauni fakti un jautājuma iesniedzējs cenšas saņemt vairāk informācijas. Pirmajā gadījumā jautājuma un atbildes kopiju nosūta jautājuma iesniedzējam.

| 3. | Jautājums nav pieņemams, ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums trīs iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde,
  vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par paveiktā darba kontroli attiecībā uz kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem
  , izņemot gadījumus, kad ir atklājušies jauni fakti un jautājuma iesniedzējs cenšas saņemt vairāk informācijas. Pirmajā gadījumā jautājuma un atbildes kopiju nosūta jautājuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

3.

Jautājums nav pieņemams, ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums trīs iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde,
  vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par paveiktā darba kontroli attiecībā uz kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem
  , izņemot gadījumus, kad ir atklājušies jauni fakti un jautājuma iesniedzējs cenšas saņemt vairāk informācijas. Pirmajā gadījumā jautājuma un atbildes kopiju nosūta jautājuma iesniedzējam.

Grozījums Nr. 13

Parlamenta Reglaments

III pielikums – 3. punkts

| 3. | Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam. Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja jautājuma iesniedzējs atklāj jaunus būtiskus faktus vai cenšas saņemt vairāk informācijas. |
| --- | --- |

3.

Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam. Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja jautājuma iesniedzējs atklāj jaunus būtiskus faktus vai cenšas saņemt vairāk informācijas.

| 3. | Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde,
  vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par paveiktā darba kontroli attiecībā uz kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem
  , Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam. Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja jautājuma iesniedzējs atklāj jaunus būtiskus faktus vai cenšas saņemt vairāk informācijas. |
| --- | --- |

3.

Ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums sešu iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde,
  vai ja ar to tikai mēģina noskaidrot informāciju par paveiktā darba kontroli attiecībā uz kādu konkrētu Parlamenta rezolūciju, un šī informācija ir līdzīga tai, ko Komisija jau ir sniegusi rakstiskā paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem
  , Ģenerālsekretariāts iepriekšējā jautājuma un atbildes kopiju pārsūta jautājuma iesniedzējam. Jautājumu adresātam var nosūtīt atkārtoti tikai tad, ja jautājuma iesniedzējs atklāj jaunus būtiskus faktus vai cenšas saņemt vairāk informācijas.

Grozījums Nr. 14

Parlamenta Reglaments

VIII pielikums – A daļa – 5. punkts

| 5. | Sankcijas: ja ir noticis pārkāpums, komitejas priekšsēdētājs
  pēc apspriešanās ar vietniekiem pamatotā lēmumā nosaka piemērojamās sankcijas (rājienu, izslēgšanu no komitejas uz īsāku vai garāku laiku vai pavisam)
  .


  Attiecīgais deputāts šo lēmumu var pārsūdzēt, bet tas neaptur lēmuma piemērošanu. Šo sūdzību kopīgi izskata Eiropas Parlamenta Priekšsēdētāju konference un attiecīgās komitejas prezidijs. Lēmumu pieņem ar balsu vairākumu, un tas ir galīgs.




  Ja pierāda, ka ierēdnis nav ievērojis konfidencialitāti, piemēro Civildienesta noteikumos paredzētās sankcijas. |
| --- | --- |

5.

Sankcijas: ja ir noticis pārkāpums, komitejas priekšsēdētājs
  pēc apspriešanās ar vietniekiem pamatotā lēmumā nosaka piemērojamās sankcijas (rājienu, izslēgšanu no komitejas uz īsāku vai garāku laiku vai pavisam)
  .

Attiecīgais deputāts šo lēmumu var pārsūdzēt, bet tas neaptur lēmuma piemērošanu. Šo sūdzību kopīgi izskata Eiropas Parlamenta Priekšsēdētāju konference un attiecīgās komitejas prezidijs. Lēmumu pieņem ar balsu vairākumu, un tas ir galīgs.

Ja pierāda, ka ierēdnis nav ievērojis konfidencialitāti, piemēro Civildienesta noteikumos paredzētās sankcijas.

| 5. | Sankcijas: ja ir noticis pārkāpums, komitejas priekšsēdētājs
  rīkojas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 2. punktu, 152., 153. un 154. pantu
  . |
| --- | --- |

5.

Sankcijas: ja ir noticis pārkāpums, komitejas priekšsēdētājs
  rīkojas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 2. punktu, 152., 153. un 154. pantu
  .

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0366.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobris

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/124 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/124

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisStatistikas pārskati attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru ***I

P7_TA(2010)0358

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (COM(2010)0065 – C7-0068/2010 – 2010/0041(COD))

2012/C 70 E/14

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0065), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0065),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0068/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 338. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0068/2010),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvju 2010. gada 29. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju atbilstīgi LESD 294. panta 4. punktam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvju 2010. gada 29. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju atbilstīgi LESD 294. panta 4. punktam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0217/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0217/2010),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | aicina Komisiju šo priekšlikumu iesniegt Parlamentam vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju šo priekšlikumu iesniegt Parlamentam vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisP7_TC1-COD(2010)0041

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 19. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar ko groza Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1090/2010)

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/125

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — Nordjylland/Dānija

P7_TA(2010)0359

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/001 DK/Ziemeļjitlande no Dānijas) (COM(2010)0451 – C7-0222/2010 – 2010/2163(BUD))

2012/C 70 E/15

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0451 – C7-0222/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0451 – C7-0222/2010),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0270/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0270/2010),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;

| D. | tā kā Dānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 951 darbinieka atlaišanu no darba 45 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 28. nodaļas (“Citur neklasificētu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”) nozarē NUTS II reģionā Ziemeļjitlandē; |
| --- | --- |

D.

tā kā Dānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 951 darbinieka atlaišanu no darba 45 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 28. nodaļas (“Citur neklasificētu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”) nozarē NUTS II reģionā Ziemeļjitlandē;

| E. | tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF līdzekļu izmantošanu;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 4. | atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF fonda līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie ESF fonda līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ ir jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF fonda līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie ESF fonda līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ ir jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem;

| 6. | norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus attiecībā uz šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no MVU un jauninājumu atbalstam paredzētās budžeta pozīcijas; pauž nožēlu par būtiskajiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk nepieciešams; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus attiecībā uz šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no MVU un jauninājumu atbalstam paredzētās budžeta pozīcijas; pauž nožēlu par būtiskajiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk nepieciešams;

| 7. | atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli;

| 9. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

9.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(...)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/001 DK/Ziemeļjitlande no Dānijas)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (4) | Dānija 2010. gada 22. janvārī iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošanas nozarē Ziemeļjitlandes reģionā, un vēlāk šo pieteikumu papildināja, sniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 28. aprīlim. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 7 521 359 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Dānija 2010. gada 22. janvārī iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošanas nozarē Ziemeļjitlandes reģionā, un vēlāk šo pieteikumu papildināja, sniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 28. aprīlim. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 7 521 359 apmērā.

| (5) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 7 521 359 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

..,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/128

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — NXP Semiconductors/Nīderlande

P7_TA(2010)0360

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors no Nīderlandes) (COM(2010)0446 – C7-0210/2010 – 2010/2141(BUD))

2012/C 70 E/16

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0446 – C7-0210/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0446 – C7-0210/2010),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0269/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0269/2010),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;

| D. | tā kā Nīderlande ir lūgusi palīdzību saistībā ar 512 darbinieku atlaišanu uzņēmumā NXP Semiconductors Netherlands BV, kas darbojas elektronikas nozarē NUTS II reģionos Helderlandē un Eindhovenā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Nīderlande ir lūgusi palīdzību saistībā ar 512 darbinieku atlaišanu uzņēmumā NXP Semiconductors Netherlands BV, kas darbojas elektronikas nozarē NUTS II reģionos Helderlandē un Eindhovenā;

| E. | tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF līdzekļu izmantošanu;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 4. | atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF fonda līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie ESF fonda līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ ir jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF fonda līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie ESF fonda līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ ir jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem;

| 6. | norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus attiecībā uz šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no budžeta pozīcijas, kas paredzēta MVU un jauninājumu atbalstam; norāda uz būtiskiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk nepieciešams; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus attiecībā uz šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no budžeta pozīcijas, kas paredzēta MVU un jauninājumu atbalstam; norāda uz būtiskiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk nepieciešams;

| 7. | atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli;

| 9. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

9.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(...)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors no Nīderlandes)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (4) | Nīderlande 2010. gada 26. martā iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu uzņēmumā NXP Semiconductors Netherlands BV un vēlāk šo pieteikumu papildināja, sniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 3. jūnijam. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 1 809 434 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Nīderlande 2010. gada 26. martā iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu uzņēmumā NXP Semiconductors Netherlands BV un vēlāk šo pieteikumu papildināja, sniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 3. jūnijam. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 1 809 434 apmērā.

| (5) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izmanto, lai piešķirtu EUR 1 809 434 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/131

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — Qimonda/Portugāle

P7_TA(2010)0361

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2009/023 PT/Qimonda no Portugāles) (COM(2010)0452 – C7-0223/2010 – 2010/2164(BUD))

2012/C 70 E/17

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0452 – C7-0223/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0452 – C7-0223/2010),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0271/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0271/2010),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;

| D. | tā ka Portugāle ir lūgusi palīdzību saistībā ar 839 darbinieku atlaišanu starptautiskā uzņēmumā Qimonda AG, kas darbojas elektronikas nozarē NUTS II reģionā Portugāles ziemeļu apgabalā (Norte); |
| --- | --- |

D.

tā ka Portugāle ir lūgusi palīdzību saistībā ar 839 darbinieku atlaišanu starptautiskā uzņēmumā Qimonda AG, kas darbojas elektronikas nozarē NUTS II reģionā Portugāles ziemeļu apgabalā (Norte);

| E. | tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF līdzekļu izmantošanu;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 4. | atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF fonda līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie ESF fonda līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ ir jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF fonda līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie ESF fonda līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ ir jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem;

| 6. | norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus attiecībā uz šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no MVU un jauninājumu atbalstam paredzētās budžeta pozīcijas; norāda uz būtiskiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk nepieciešams; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus attiecībā uz šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no MVU un jauninājumu atbalstam paredzētās budžeta pozīcijas; norāda uz būtiskiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk nepieciešams;

| 7. | atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli;

| 9. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

9.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(...)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2009/023 PT/Qimonda no Portugāles)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (4) | Portugāle 2009. gada 17. decembrī iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku atlaišanu uzņēmumā Qimonda Portugal S.A., un vēlāk šo pieteikumu papildināja, sniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 28. aprīlim. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 2 405 671 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Portugāle 2009. gada 17. decembrī iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar darbinieku atlaišanu uzņēmumā Qimonda Portugal S.A., un vēlāk šo pieteikumu papildināja, sniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 28. aprīlim. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 2 405 671 apmērā.

| (5) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Portugāles iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Portugāles iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 2 405 671 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/134

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu izmantošana — Cataluña automoción/Spānija

P7_TA(2010)0362

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción) (COM(2010)0453 – C7-0224/2010 – 2010/2165(BUD))

2012/C 70 E/18

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0453 – C7-0224/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0453 – C7-0224/2010),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0272/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0272/2010),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālu pārmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;

| D. | tā kā Spānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1 429 darbinieka atlaišanu no darba 23 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) nozarē NUTS II reģionā Katalonijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Spānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1 429 darbinieka atlaišanu no darba 23 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) nozarē NUTS II reģionā Katalonijā;

| E. | tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā šis pieteikums ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF līdzekļu izmantošanu;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū;

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 4. | atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizētu pakalpojumu kopumu, kuru finansētu no EGF, ietver sīkākas ziņas par tās papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām, un atkārtoti aicina iesniegt minēto datu salīdzinošo novērtējumu arī gada pārskatā;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF fonda līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie ESF fonda līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ ir jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz EGF fonda līdzekļu piesaisti Komisija ir ierosinājusi alternatīvu maksājumu apropriāciju avotu, kas nav neizmantotie ESF fonda līdzekļi, ņemot vērā vairākkārtējus Eiropas Parlamenta atgādinājumus, ka EGF tika izveidots kā atsevišķs un īpašs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ ir jānosaka atbilstošas budžeta pozīcijas līdzekļu pārvietojumiem;

| 6. | norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus attiecībā uz šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no MVU un jauninājumu atbalstam paredzētās budžeta pozīcijas; pauž nožēlu par būtiskajiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk nepieciešams; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka, lai izmantotu EGF līdzekļus attiecībā uz šo pieteikumu, maksājumu apropriācijas pārvietos no MVU un jauninājumu atbalstam paredzētās budžeta pozīcijas; pauž nožēlu par būtiskajiem trūkumiem Komisijas darbā, īstenojot konkurences un jauninājumu pamatprogrammas, jo īpaši ekonomikas krīzes laikā, kad šāds atbalsts ir vēl vairāk nepieciešams;

| 7. | atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu būtu jāizvērtē EGF darbība un pievienotā vērtība, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikuma jauno formu, kurā saskaņā ar Parlamenta pieprasījumiem paskaidrojuma rakstā ir iekļauta skaidri saprotama un detalizēta informācija par pieteikumu, veikta atbilstības kritēriju analīze un paskaidroti apstiprināšanas iemesli;

| 9. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

9.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(...)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (4) | Spānija 2010. gada 29. janvārī iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar atlaišanas gadījumiem 23 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) nozarē vienā NUTS II reģionā — Katalonijā (ES51), un līdz 2010. gada 26. aprīlim pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 2 752 935 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Spānija 2010. gada 29. janvārī iesniedza pieteikumu EGF līdzekļu izmantošanai saistībā ar atlaišanas gadījumiem 23 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) nozarē vienā NUTS II reģionā — Katalonijā (ES51), un līdz 2010. gada 26. aprīlim pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 2 752 935 apmērā.

| (5) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Spānijas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Spānijas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 2 752 935 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/137

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisKontroles un noteikumu izpildes shēma, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā ***I

P7_TA(2010)0363

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā (COM(2009)0151 – C7-0009/2009 – 2009/0051(COD))

2012/C 70 E/19

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0151), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0151),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0009/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0009/2009),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 43. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 43. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 17. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 17. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0260/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0260/2010),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējos paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopējos paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisP7_TC1-COD(2009)0051

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 19. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2010 par kontroles un noteikumu izpildes shēmu, kura piemērojama apgabalā, uz ko attiecas Konvencija par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecībā un atceļ Padomes Regulu (EK) No 2791/1999

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1236/2010)

PIELIKUMS

Paziņojumi par 51. pantu

“ atzīmē, ka ikviens no pamata tiesību akta nebūtiskiem noteikumiem, kas pašlaik minēti regulas 51. pantā (pilnvaru deleģēšana), jebkurā brīdī nākotnē var kļūt par esošās NEAFC kontroles shēmas būtisku elementu no politiskā viedokļa, un šajā gadījumā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina, ka abas likumdevējas iestādes, proti, Padome un Eiropas Parlaments var nekavējoties izmantot vai nu tiesības iebilst pret Komisijas deleģētā akta projektu vai tiesības atsaukt deleģētās pilnvaras saskaņā ar Regulas 48. un 49. pantu.”

“ piekrīt, ka tas, ka kādu NEAFC kontroles shēmas noteikumu Regulā iekļauj kā nebūtisku elementu, kas pašlaik minēts 51. pantā, pats par sevi nenozīmē, ka likumdevēji šos noteikumus automātiski uzskatīs par nebūtiskiem arī citās regulās, kas nav šī regula.”

“ paziņo, ka šīs regulas noteikumi neskar nekādu turpmāku iestāžu nostāju attiecībā uz LESD 290. panta īstenošanu vai atsevišķus leģislatīvus aktus, kas ietver minētos noteikumus.”

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/138

---

Otrdiena, 2010. gada 19. oktobrisKonvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļrietumatlantijas zvejniecībā grozījumu apstiprināšana ***

P7_TA(2010)0364

Eiropas Parlamenta 2010. gada 19. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam attiecībā uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļrietumatlantijas zvejniecībā grozījuma apstiprināšanu Eiropas Savienības vārdā (11076/2010 – C7-0181/2010 – 2010/0042(NLE))

2012/C 70 E/20

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (11076/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (11076/2010),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu (C7-0181/2010), kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu saistībā ar šā līguma 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu (C7-0181/2010), kurš iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu saistībā ar šā līguma 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A7-0262/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A7-0262/2010),

| 1. | sniedz piekrišanu Konvencijas grozīšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu Konvencijas grozīšanai;

| 2. | pieprasa Padomei un Komisijai, pirms tiek sāktas sarunas par zivsaimniecības reģionālo organizāciju sistēmas noteikumu pārskatīšanu, kura jāveic Eiropas Savienībā, izstrādāt procedūru, kas vajadzīga, lai nodrošinātu Parlamenta novērotāju pienācīgu līdzdalību šajās sarunās; |
| --- | --- |

2.

pieprasa Padomei un Komisijai, pirms tiek sāktas sarunas par zivsaimniecības reģionālo organizāciju sistēmas noteikumu pārskatīšanu, kura jāveic Eiropas Savienībā, izstrādāt procedūru, kas vajadzīga, lai nodrošinātu Parlamenta novērotāju pienācīgu līdzdalību šajās sarunās;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ziemeļrietumatlantijas zvejniecības organizācijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ziemeļrietumatlantijas zvejniecības organizācijai.

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/139

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisGrozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu ***I

P7_TA(2010)0368

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu (COM(2010)0085 – C7-0086/2010 – 2010/0054(COD))

2012/C 70 E/21

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0085), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0085),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 322. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar ko Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C7-0086/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 322. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, saskaņā ar ko Komisija Parlamentam iesniedza priekšlikumu (C7-0086/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2010. gada 29. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2010. gada 29. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2010. gada 13. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2010. gada 13. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas apvienotās sanāksmes saskaņā ar Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas apvienotās sanāksmes saskaņā ar Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, kā arī Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7–0263/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, kā arī Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7–0263/2010),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 145, 3.6.2010., 4. lpp.

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisP7_TC1-COD(2010)0054

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr .../2010, ar kuru attiecībā uz Eiropas Ārējās darbības dienestu groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES, Euratom) Nr. 1081/2010.)

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisPIELIKUMS

Komisijas deklarācija

Iesniedzot priekšlikumus nākamajai daudzgadu finanšu shēmai, Komisija risinās jautājumu par Eiropas Attīstības fonda instrumentu, lai to iekļautu Savienības budžetā.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/140

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisGrozījumi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā ***I

P7_TA(2010)0369

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (COM(2010)0309 – C7-0146/2010 – 2010/0171(COD))

2012/C 70 E/22

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0309), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0309),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu 2. punktu un 336. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0146/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantu 2. punktu un 336. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0146/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmumu 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 26. jūlija Lēmumu 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (1),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7-0288/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7-0288/2010),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus un Komisijas paziņojumu, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumus un Komisijas paziņojumu, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisP7_TC1-COD(2010)0171

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. .../2010, ar ko groza Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES, Euratom) Nr. 1080/2011.)

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisPIELIKUMS

Augstās pārstāves paziņojums par ģeogrāfisko līdzsvaru EĀDD

Augstā pārstāve vislielāko nozīmi piešķir darbinieku pieņemšanai, garantējot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību no visu Savienības dalībvalstu valstspiederīgajiem, kā arī dienestā nodrošinot atbilstošu un būtisku visu dalībvalstu valstspiederīgo klātbūtni.

EĀDD pilnībā būtu jāizmanto Savienības dažādajos ārlietu dienestos iegūtā bāgātā un daudzveidīgā pieredze un specializētās zināšanas.

Lai šos mērķus īstenotu, Augstā pārstāve, piemērojot EĀDD iecelšanas procedūru, izmantos visas piedāvātās iespējas. Viņa savā gada pārskatā jautājumam par amatu aizpildīšanu EĀDD veltīs vienu sadaļu.

Augstās pārstāves paziņojums par dzimumu līdzsvaru EĀDD

Augstā pārstāve EĀDD personāla komplektēšanā vislielāko nozīmi piešķir dzimumu līdzsvara veicināšanai.

Galvenais, kā veicināt dzimumu līdzsvaru ir mudināt, lai sievietes iesniegtu pieteikumus amatiem EĀDD, un likvidēt šķēršļus šajā sakarībā. Balstoties uz pieredzi, kas gūta iecelšanas procedūras gaitā delegāciju vadītāju rotācijai 2010. gadā, EĀDD pārbaudīs, kā turpmākās iecelšanas procedūrās labāk ņemt vērā sieviešu pieteikumu bieži vien raksturīgo nelineāro sistēmu un kā novērst citus iespējamos šķēršļus. Augstā pārstāve turklāt arī identificēs valstu diplomātisko dienestu paraugpraksi un pēc iespējas pielietos to EĀDD.

Augstā pārstāve pilnībā izmantos visas iespējas, kas paredzētas Civildienesta noteikumu 1.d panta 2. un 3. punktā, lai Dienestā veicinātu sieviešu nodarbinātību.

Augstā pārstāve savā gada pārskatā par amatu aizpildīšanu EĀDD vienu sadaļu veltīs jautājumam par dzimumu līdzsvaru.

Komisijas paziņojums attiecībā uz Civildienesta noteikumu 95. panta 2. punktu

“Komisija Augstajam pārstāvim iesniedz pamatojumu negatīva atzinuma gadījumā, ko tā varētu izteikt attiecībā uz kādu personu, kas iekļauta kandidātu sarakstā”.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/142

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisBudžeta grozījuma Nr. 6/2010 projekts: II iedaļa – Eiropadome un Padome; III iedaļa – Komisija; X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests

P7_TA(2010)0370

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu, II iedaļa – Eiropadome un Padome; III iedaļa – Komisija; X iedaļa – Eiropas Ārējās darbības dienests (13475/2010 – C7-0262/2010 – 2010/2094(BUD))

2012/C 70 E/23

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2009. gada 17. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2009. gada 17. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gada budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu, ko Komisija iesniedza 2010. gada 17. jūnijā (COM(2010)0315), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gada budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu, ko Komisija iesniedza 2010. gada 17. jūnijā (COM(2010)0315),

| — | ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu, ko Padome sagatavoja 2010. gada 13. septembrī (13475/2010 – C7-0262/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu, ko Padome sagatavoja 2010. gada 13. septembrī (13475/2010 – C7-0262/2010),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0283/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0283/2010),

| A. | tā kā šis budžeta grozījums ir trešais un pēdējais tiesību akts, kas vajadzīgs, lai īstenotu politisko vienošanos un vēlāk pieņemto Padomes lēmumu izveidot Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), ar pārējiem diviem tiesību aktiem grozot Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā šis budžeta grozījums ir trešais un pēdējais tiesību akts, kas vajadzīgs, lai īstenotu politisko vienošanos un vēlāk pieņemto Padomes lēmumu izveidot Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), ar pārējiem diviem tiesību aktiem grozot Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus;

| B. | tā kā, veidojot EĀDD, ir jāievēro rentabilitātes, budžeta neitralitātes, kā arī pareizas un efektīvas pārvaldības principi, pilnībā ņemot vērā ekonomikas krīzes ietekmi uz valsts finansēm un vajadzību pēc stingras budžeta politikas; |
| --- | --- |

B.

tā kā, veidojot EĀDD, ir jāievēro rentabilitātes, budžeta neitralitātes, kā arī pareizas un efektīvas pārvaldības principi, pilnībā ņemot vērā ekonomikas krīzes ietekmi uz valsts finansēm un vajadzību pēc stingras budžeta politikas;

| C. | tā kā turklāt ir jādara viss iespējamais, lai izvairītos no jebkādu funkciju pārklāšanās un iespējamiem kompetences konfliktiem, jo īpaši tādēļ, ka tas ne tikai mazinātu ārpolitikas efektivitāti, bet arī nozīmētu ierobežoto budžeta resursu neefektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā turklāt ir jādara viss iespējamais, lai izvairītos no jebkādu funkciju pārklāšanās un iespējamiem kompetences konfliktiem, jo īpaši tādēļ, ka tas ne tikai mazinātu ārpolitikas efektivitāti, bet arī nozīmētu ierobežoto budžeta resursu neefektīvu izmantošanu;

| D. | tā kā finansējums, kas būs vajadzīgs 2011. gadā, ir atrunāts 2011. gada budžeta grozījumu vēstulē Nr. 1/2010 un to iekļaus minētā gada vispārējā budžeta procedūrā; |
| --- | --- |

D.

tā kā finansējums, kas būs vajadzīgs 2011. gadā, ir atrunāts 2011. gada budžeta grozījumu vēstulē Nr. 1/2010 un to iekļaus minētā gada vispārējā budžeta procedūrā;

| E. | tā kā vajadzīgo resursu lielāko daļu vienkārši pārvietos no Eiropadomes un Padomes iedaļas un Komisijas iedaļas, bet neliela jaunu resursu daļa arī pieprasīta personāla un līgumdarbinieku vajadzībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā vajadzīgo resursu lielāko daļu vienkārši pārvietos no Eiropadomes un Padomes iedaļas un Komisijas iedaļas, bet neliela jaunu resursu daļa arī pieprasīta personāla un līgumdarbinieku vajadzībām;

| F. | tā kā ar šo budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu šī budžeta korekcija tiks oficiāli iekļauta 2010. gada budžetā, atsevišķi izveidojot jaunu X iedaļu, kas ir daļa no politiskās vienošanās; |
| --- | --- |

F.

tā kā ar šo budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu šī budžeta korekcija tiks oficiāli iekļauta 2010. gada budžetā, atsevišķi izveidojot jaunu X iedaļu, kas ir daļa no politiskās vienošanās;

| G. | tā kā ir jānodrošina Parlamenta tiesības attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir jānodrošina Parlamenta tiesības attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanu;

| H. | tā kā vēlreiz jāatgādina, ka ir ļoti svarīgi, lai ES būtu spējīga izmantot visus ārējās darbības instrumentus ar vienotas struktūras palīdzību, un tā kā budžeta resursu nodrošināšana 2010. gadā, lai izveidotu šādu struktūru sākotnējā posmā, ir šīs rezolūcijas politiskais mērķis; |
| --- | --- |

H.

tā kā vēlreiz jāatgādina, ka ir ļoti svarīgi, lai ES būtu spējīga izmantot visus ārējās darbības instrumentus ar vienotas struktūras palīdzību, un tā kā budžeta resursu nodrošināšana 2010. gadā, lai izveidotu šādu struktūru sākotnējā posmā, ir šīs rezolūcijas politiskais mērķis;

| I. | tā kā Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma savu nostāju, |
| --- | --- |

I.

tā kā Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma savu nostāju,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu;

| 2. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu bez grozījumiem un uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 6/2010 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 6/2010 projektu bez grozījumiem un uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 6/2010 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī citām attiecīgajām iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī citām attiecīgajām iestādēm un struktūrām.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 64, 12.3.2010.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/144

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobris2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projekts, III iedaļa — Komisija — papildu pasākumi banānu nozarē (BAM)

P7_TA(2010)0371

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektu, III iedaļa — Komisija (13472/2010 – C7-0263/2010 – 2010/2048(BUD))

2012/C 70 E/24

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 310. un 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 310. un 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 37. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2009. gada 17. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2009. gada 17. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektu, ko Komisija iesniedza 2010. gada 8. aprīlī (COM(2010)0149), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektu, ko Komisija iesniedza 2010. gada 8. aprīlī (COM(2010)0149),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. aprīlī iesniegto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu (COM(2010)0150), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. aprīlī iesniegto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu (COM(2010)0150),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 17. martā iesniegto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 17. martā iesniegto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2010)0102),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 13. septembrī pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektu (13472/2010 – C7-0263/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 13. septembrī pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektu (13472/2010 – C7-0263/2010),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0281/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0281/2010),

| A. | tā kā Komisija ierosina grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (4), lai laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam papildu pasākumiem banānu nozarē, kuriem atvēlētā budžeta līdzekļu kopsumma ir EUR 190 miljoni, vajadzības gadījumā nodrošinātu papildu finansējumu EUR 10 miljonu apmērā, ja būs pietiekamas rezerves; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija ierosina grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (4), lai laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam papildu pasākumiem banānu nozarē, kuriem atvēlētā budžeta līdzekļu kopsumma ir EUR 190 miljoni, vajadzības gadījumā nodrošinātu papildu finansējumu EUR 10 miljonu apmērā, ja būs pietiekamas rezerves;

| B. | tā kā saskaņā ar ierosināto finansiālās palīdzības sadalījumu pa gadiem papildu pasākumiem banānu nozarē 2010. gadā ir plānots piešķirt EUR 75 miljonus; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar ierosināto finansiālās palīdzības sadalījumu pa gadiem papildu pasākumiem banānu nozarē 2010. gadā ir plānots piešķirt EUR 75 miljonus;

| C. | tā kā 4. izdevumu kategorijā pieejamā rezerve ir tikai EUR 875 530, jo 2010. gadā ir jānodrošina maksimālais iespējamais finansējums ES prioritātēm, kuras saistītas ar ES darbību pasaules mērogā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 4. izdevumu kategorijā pieejamā rezerve ir tikai EUR 875 530, jo 2010. gadā ir jānodrošina maksimālais iespējamais finansējums ES prioritātēm, kuras saistītas ar ES darbību pasaules mērogā;

| D. | tā kā lielāko daļu šīs finansiālās palīdzības (EUR 55,8 miljonus no EUR 75 miljoniem) 2010. gadā nodrošina apropriāciju pārvietojumi budžeta 4. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā lielāko daļu šīs finansiālās palīdzības (EUR 55,8 miljonus no EUR 75 miljoniem) 2010. gadā nodrošina apropriāciju pārvietojumi budžeta 4. izdevumu kategorijā;

| E. | tā kā ierosinājums pārvietot apropriācijas attiecas uz instrumentiem un darbībām, kurus ES un jo īpaši Eiropas Parlaments ir atzinuši par ļoti nozīmīgiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ierosinājums pārvietot apropriācijas attiecas uz instrumentiem un darbībām, kurus ES un jo īpaši Eiropas Parlaments ir atzinuši par ļoti nozīmīgiem;

| F. | tā kā, pieņemot pašlaik spēkā esošo daudzgadu finanšu shēmu, netika prognozēts, ka būs nepieciešama finansiāla palīdzība papildu pasākumiem banānu nozarē; |
| --- | --- |

F.

tā kā, pieņemot pašlaik spēkā esošo daudzgadu finanšu shēmu, netika prognozēts, ka būs nepieciešama finansiāla palīdzība papildu pasākumiem banānu nozarē;

| G. | tā kā iepriekšējo gadu budžeta procedūru norise liecina par ārkārtīgi lielu saspīlējumu, kas pastāvīgi jūtams šajā izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā iepriekšējo gadu budžeta procedūru norise liecina par ārkārtīgi lielu saspīlējumu, kas pastāvīgi jūtams šajā izdevumu kategorijā;

| H. | tā kā nedrīkst apšaubīt to, ka ES finansiālā palīdzība ĀKK banānu piegādātājvalstīm, attiecībā uz kurām PTO liberalizēs vislielākās labvēlības režīmu, ir nepieciešama, un nedrīkst vilcināties ar budžeta līdzekļu piešķiršanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā nedrīkst apšaubīt to, ka ES finansiālā palīdzība ĀKK banānu piegādātājvalstīm, attiecībā uz kurām PTO liberalizēs vislielākās labvēlības režīmu, ir nepieciešama, un nedrīkst vilcināties ar budžeta līdzekļu piešķiršanu;

| I. | tā kā Parlaments būtībā ir gatavs, īstenojot saskaņošanas procedūru, apspriesties ar otru budžeta lēmējiestādi; |
| --- | --- |

I.

tā kā Parlaments būtībā ir gatavs, īstenojot saskaņošanas procedūru, apspriesties ar otru budžeta lēmējiestādi;

| J. | tā kā pieejamo rezervi EUR 875 530 apmērā varētu izmantot, lai finansētu papildu pasākumus banānu nozarē, |
| --- | --- |

J.

tā kā pieejamo rezervi EUR 875 530 apmērā varētu izmantot, lai finansētu papildu pasākumus banānu nozarē,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektu un Padomes nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektu un Padomes nostāju;

| 2. | atgādina Parlamenta principiālo nostāju, proti, ka jaunu prioritāšu finansēšanai ir jāizmanto jauni līdzekļi; |
| --- | --- |

2.

atgādina Parlamenta principiālo nostāju, proti, ka jaunu prioritāšu finansēšanai ir jāizmanto jauni līdzekļi;

| 3. | uzskata, ka papildu pasākumu finansēšana banānu nozarē atbilst nosacījumiem 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 27. punktā par elastības instrumenta izmantošanu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka papildu pasākumu finansēšana banānu nozarē atbilst nosacījumiem 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 27. punktā par elastības instrumenta izmantošanu;

| 4. | aicina Komisiju iesniegt jaunu priekšlikumu par elastības instrumenta izmantošanu, lai nodrošinātu pārējo finansējuma daļu EUR 74 124 470 apmērā; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju iesniegt jaunu priekšlikumu par elastības instrumenta izmantošanu, lai nodrošinātu pārējo finansējuma daļu EUR 74 124 470 apmērā;

| 5. | ir nolēmis budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektā iekļaut turpmāk izklāstītos grozījumus; |
| --- | --- |

5.

ir nolēmis budžeta grozījuma Nr. 3/2010 projektā iekļaut turpmāk izklāstītos grozījumus;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

Grozījums Nr. 1

III IEDAĻA —   Komisija

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 07 02 04 — Sagatavošanas darbība — Melnās jūras baseina vides monitorings |
| Apropriācijas | 2 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 1 500 000 | 0 | 2 000 000 | 2 000 000 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

07 02 04 — Sagatavošanas darbība — Melnās jūras baseina vides monitorings

Apropriācijas

2 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

1 500 000

0

2 000 000

2 000 000

Rezerve

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 19 06 08 — Ārkārtas atbalsts saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi jaunattīstības valstīs |
| Apropriācijas | 3 000 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 500 000 | 2 000 000 | 2 500 000 | 0 | 3 000 000 | 2 000 000 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

19 06 08 — Ārkārtas atbalsts saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi jaunattīstības valstīs

Apropriācijas

3 000 000

2 000 000

500 000

2 000 000

500 000

2 000 000

2 500 000

0

3 000 000

2 000 000

Rezerve

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 19 09 01 — Sadarbība ar Latīņamerikas jaunattīstības valstīm |
| Apropriācijas | 356 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 355 268 000 | 306 484 268 | 1 000 000 | 0 | 356 268 000 | 306 484 268 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

19 09 01 — Sadarbība ar Latīņamerikas jaunattīstības valstīm

Apropriācijas

356 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

355 268 000

306 484 268

1 000 000

0

356 268 000

306 484 268

Rezerve

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 19 10 01 01 — Sadarbība ar Āzijas jaunattīstības valstīm |
| Apropriācijas | 523 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 521 450 000 | 483 097 103 | 2 000 000 | 0 | 523 450 000 | 483 097 103 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

19 10 01 01 — Sadarbība ar Āzijas jaunattīstības valstīm

Apropriācijas

523 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

521 450 000

483 097 103

2 000 000

0

523 450 000

483 097 103

Rezerve

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 21 02 01 — Nodrošinātība ar pārtiku |
| Apropriācijas | 238 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 237 766 452 | 190 000 000 | 1 000 000 | 0 | 238 766 452 | 190 000 000 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

21 02 01 — Nodrošinātība ar pārtiku

Apropriācijas

238 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

237 766 452

190 000 000

1 000 000

0

238 766 452

190 000 000

Rezerve

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 21 05 01 01 — Veselība |
| Apropriācijas | 45 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 44 885 491 | 16 271 430 | 1 000 000 | 0 | 45 885 491 | 16 817 430 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

21 05 01 01 — Veselība

Apropriācijas

45 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

44 885 491

16 271 430

1 000 000

0

45 885 491

16 817 430

Rezerve

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 21 05 01 06 — Sagatavošanas darbība — Farmācijas nozares tehnoloģijas nodošana jaunattīstības valstīm |
| Apropriācijas | 3 300 000 | 3 000 000 | plkst 13 00 | 3 000 000 | plkst 13 00 | 3 000 000 | 3 300 000 | 0 | 3 300 000 | 3 000 000 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

21 05 01 06 — Sagatavošanas darbība — Farmācijas nozares tehnoloģijas nodošana jaunattīstības valstīm

Apropriācijas

3 300 000

3 000 000

plkst 13 00

3 000 000

plkst 13 00

3 000 000

3 300 000

0

3 300 000

3 000 000

Rezerve

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 21 06 03 — Atbalsts korekcijām cukura protokola valstīm |
| Apropriācijas | 175 756 786 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 151 432 316 | 80 000 000 | 24 324 470 | 0 | 175 756 786 | 80 000 000 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

21 06 03 — Atbalsts korekcijām cukura protokola valstīm

Apropriācijas

175 756 786

80 000 000

151 432 316

80 000 000

151 432 316

80 000 000

24 324 470

0

175 756 786

80 000 000

Rezerve

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 21 07 04 — Patēriņa preču nolīgumi |
| Apropriācijas | 4 600 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 2 800 000 | 4 600 000 | 1 800 000 | 1 800 000 | 4 600 000 | 4 600 000 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

21 07 04 — Patēriņa preču nolīgumi

Apropriācijas

4 600 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

2 800 000

4 600 000

1 800 000

1 800 000

4 600 000

4 600 000

Rezerve

| | 2010. gada budžets | Komisijas budž. groz.
  Nr. 3/2010 projekts | Padomes nostāja | EP grozījums | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 21 02 03 — Mehānisms ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs |
| Apropriācijas | 162 700 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 145 300 000 | 342 700 000 | 17 400 000 | 0 | 162 700 000 | 342 700 000 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

2010. gada budžets

Komisijas budž. groz.

Nr. 3/2010 projekts

Padomes nostāja

EP grozījums

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

21 02 03 — Mehānisms ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs

Apropriācijas

162 700 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

145 300 000

342 700 000

17 400 000

0

162 700 000

342 700 000

Rezerve

NOMENKLATŪRA

Bez izmaiņām

PIEZĪMES

Bez izmaiņām

PAMATOJUMS

Sk. rezolūciju, ko Parlaments pieņēmis par Padomes nostāju.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 64, 12.3.2010.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/149 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/149

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisPadomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projektu. Visas iedaļas

P7_TA(2010)0372

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta projektu. Visas iedaļas (12699/2010 – C7-0202/2010 – 2010/2001(BUD))

2012/C 70 E/25

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par 2011. gada budžeta prioritātēm, III iedaļa — Komisija (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par 2011. gada budžeta prioritātēm, III iedaļa — Komisija (4),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2011. finanšu gada budžeta projektu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2011. finanšu gada budžeta projektu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta provizorisko projektu, kuru Komisija iesniedza 2010. gada 27. aprīlī (COM(2010)0300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta provizorisko projektu, kuru Komisija iesniedza 2010. gada 27. aprīlī (COM(2010)0300),

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 12. augustā pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu (12699/2010 – C7-0202/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 12. augustā pieņemto nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu (12699/2010 – C7-0202/2010),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta grozījumu vēstuli Nr. 1/2011, kuru Komisija iesniedza 2010. gada 15. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta grozījumu vēstuli Nr. 1/2011, kuru Komisija iesniedza 2010. gada 15. septembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A7-0284/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A7-0284/2010),

III
     
  IEDAĻA

Ar 2011. gada budžetu saistītie galvenie jautājumi un prioritātes

| 1. | ir cieši pārliecināts, ka jaunajā Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteiktā budžeta procedūra prasa visu iesaistīto iestāžu pilnīgu un augsta līmeņa politisku līdzdalību; uzsver, ka samierināšanas procedūras mērķis ir saskaņot abu budžeta lēmējiestāžu viedokļus un ka kopīgais dokuments par 2011. gada budžetu joprojām būs jāapstiprina abām lēmējiestādēm, ievērojot šo iestāžu noteikumus un LESD 314. panta 7. punktu; |
| --- | --- |

1.

ir cieši pārliecināts, ka jaunajā Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteiktā budžeta procedūra prasa visu iesaistīto iestāžu pilnīgu un augsta līmeņa politisku līdzdalību; uzsver, ka samierināšanas procedūras mērķis ir saskaņot abu budžeta lēmējiestāžu viedokļus un ka kopīgais dokuments par 2011. gada budžetu joprojām būs jāapstiprina abām lēmējiestādēm, ievērojot šo iestāžu noteikumus un LESD 314. panta 7. punktu;

| 2. | uzskata, ka Padomes nostājas pieņemšanai paredzētā rakstiskā procedūra ir budžeta procedūrai īpaši nepiemērota un apšaubāma, ja Padome ministru līmenī nav publiski un skaidri paudusi politisku atbalstu tik nozīmīgam ES tiesību aktam; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Padomes nostājas pieņemšanai paredzētā rakstiskā procedūra ir budžeta procedūrai īpaši nepiemērota un apšaubāma, ja Padome ministru līmenī nav publiski un skaidri paudusi politisku atbalstu tik nozīmīgam ES tiesību aktam;

| 3. | turklāt ir diezgan nobažījies par to, kā vērtēt Padomes nostāju attiecībā uz 2011. gada budžeta projektu (BP), jo tās apstiprinātie samazinājumi neatbilst skaidri noteiktiem mērķiem, bet, gluži pretēji, šķiet uz labu laimi izkliedēti pa visu budžetu, to krasi mainot; uzskata, ka patvaļīga apropriāciju samazināšana neatbilst pareizas budžeta pārvaldības principam; |
| --- | --- |

3.

turklāt ir diezgan nobažījies par to, kā vērtēt Padomes nostāju attiecībā uz 2011. gada budžeta projektu (BP), jo tās apstiprinātie samazinājumi neatbilst skaidri noteiktiem mērķiem, bet, gluži pretēji, šķiet uz labu laimi izkliedēti pa visu budžetu, to krasi mainot; uzskata, ka patvaļīga apropriāciju samazināšana neatbilst pareizas budžeta pārvaldības principam;

| 4. | uzskata, ka pēc LESD stāšanās spēkā, kas nostiprina ES politiku un piešķirot kompetenci jaunās jomās, tādās kā kopējā ārējā un drošības politika, konkurētspēja un inovācijas, kosmoss, enerģētikas politika, tūrisms, cīņa pret klimata pārmaiņām, sports un jaunatne, sociālā politika, tiesiskums un iekšlietas, un kurš paredz budžeta “lisabonizāciju”, ir jāparedz vajadzīgie finanšu līdzekļi Eiropas Savienībai, lai sasniegtu savus mērķus, tādēļ abām budžeta lēmējiestādēm saistībā ar finansiālo iespēju palielināšanu jārīkojas saskaņoti un konsekventi; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka pēc LESD stāšanās spēkā, kas nostiprina ES politiku un piešķirot kompetenci jaunās jomās, tādās kā kopējā ārējā un drošības politika, konkurētspēja un inovācijas, kosmoss, enerģētikas politika, tūrisms, cīņa pret klimata pārmaiņām, sports un jaunatne, sociālā politika, tiesiskums un iekšlietas, un kurš paredz budžeta “lisabonizāciju”, ir jāparedz vajadzīgie finanšu līdzekļi Eiropas Savienībai, lai sasniegtu savus mērķus, tādēļ abām budžeta lēmējiestādēm saistībā ar finansiālo iespēju palielināšanu jārīkojas saskaņoti un konsekventi;

| 5. | atgādina, ka, lai gan Līgumā vairākkārt izdarīti grozījumi un ir vairāk Savienības līmenī veicamu pienākumu, ES budžets ir tikai pieticīgs 1 % no NKI; tādēļ iebilst pret Padomes apstiprinātajiem krasajiem samazinājumiem; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka, lai gan Līgumā vairākkārt izdarīti grozījumi un ir vairāk Savienības līmenī veicamu pienākumu, ES budžets ir tikai pieticīgs 1 % no NKI; tādēļ iebilst pret Padomes apstiprinātajiem krasajiem samazinājumiem;

| 6. | izprot dažu delegāciju Padomē paustās bažas, ka stāvoklis dalībvalstu budžetos 2011. gadā būs īpaši smags un vēl jo vairāk ir nepieciešams ietaupīt, bet tomēr uzskata, ka patvaļīga maksājumu apropriāciju samazināšana neatbilst pareizas budžeta pārvaldības principam, turklāt uzskata, ka patvaļīga saistību apropriāciju samazināšana traucēs īstenot Savienības politikas nostādnes un programmas, par ko jau ir panākta vienošanās; |
| --- | --- |

6.

izprot dažu delegāciju Padomē paustās bažas, ka stāvoklis dalībvalstu budžetos 2011. gadā būs īpaši smags un vēl jo vairāk ir nepieciešams ietaupīt, bet tomēr uzskata, ka patvaļīga maksājumu apropriāciju samazināšana neatbilst pareizas budžeta pārvaldības principam, turklāt uzskata, ka patvaļīga saistību apropriāciju samazināšana traucēs īstenot Savienības politikas nostādnes un programmas, par ko jau ir panākta vienošanās;

| 7. | turklāt atgādina gan Padomei, gan Komisijai par savu 2007. gada 29. marta rezolūciju par Eiropas Savienības pašu resursu nākotni (6), kurā Parlaments uzsver, ka pašreizējā ES pašu resursu sistēma, kad 70 % Savienības ieņēmumu nāk tieši no dalībvalstu budžetiem, rada iespaidu, ka iemaksas Eiropas Savienības budžetā tiek uztvertas ka papildu slogs dalībvalstu budžetiem; pauž stingru pārliecību, ka ES iestādēm ir jāvienojas par skaidru un saistošu grafiku, lai panāktu vienošanos par jaunu pašu resursu sistēmu pirms nākamās daudzgadu finanšu shēmas (pēc 2013. gada) stāšanās spēkā; pauž gatavību apsvērt visus iespējamos risinājumus šajā sakarā; |
| --- | --- |

7.

turklāt atgādina gan Padomei, gan Komisijai par savu 2007. gada 29. marta rezolūciju par Eiropas Savienības pašu resursu nākotni (6), kurā Parlaments uzsver, ka pašreizējā ES pašu resursu sistēma, kad 70 % Savienības ieņēmumu nāk tieši no dalībvalstu budžetiem, rada iespaidu, ka iemaksas Eiropas Savienības budžetā tiek uztvertas ka papildu slogs dalībvalstu budžetiem; pauž stingru pārliecību, ka ES iestādēm ir jāvienojas par skaidru un saistošu grafiku, lai panāktu vienošanos par jaunu pašu resursu sistēmu pirms nākamās daudzgadu finanšu shēmas (pēc 2013. gada) stāšanās spēkā; pauž gatavību apsvērt visus iespējamos risinājumus šajā sakarā;

| 8. | vēlreiz atgādina, ka ES budžetu nevajadzētu uztvert un vērtēt kā vienkāršu finanšu posteni, kas kā slogs pievienots dalībvalsts budžetam, bet, gluži pretēji, tas jāuztver kā iespēja ātrāk īstenot tās iniciatīvas un ieguldījumus, kas atbilst visas ES interesēm un nodrošina tai pievienoto vērtību un kas lielākoties pieņemti, kopīgi lemjot Parlamentam un Padomei, un tādējādi ir leģitīmi arī dalībvalstu līmenī; aicina ES iestādes definēt atbilstīgu mehānismu, lai novērtētu un noteiktu “izmaksas bez ES līdzdalības”, tādējādi uzrādot tos ietaupījumus dalībvalstu budžetā, ko rada resursu apvienošana; |
| --- | --- |

8.

vēlreiz atgādina, ka ES budžetu nevajadzētu uztvert un vērtēt kā vienkāršu finanšu posteni, kas kā slogs pievienots dalībvalsts budžetam, bet, gluži pretēji, tas jāuztver kā iespēja ātrāk īstenot tās iniciatīvas un ieguldījumus, kas atbilst visas ES interesēm un nodrošina tai pievienoto vērtību un kas lielākoties pieņemti, kopīgi lemjot Parlamentam un Padomei, un tādējādi ir leģitīmi arī dalībvalstu līmenī; aicina ES iestādes definēt atbilstīgu mehānismu, lai novērtētu un noteiktu “izmaksas bez ES līdzdalības”, tādējādi uzrādot tos ietaupījumus dalībvalstu budžetā, ko rada resursu apvienošana;

| 9. | atkārtoti norāda, ka ES budžets papildina dalībvalstu budžetus un ka tā radītos stimulus nevajag kontrolēt un ierobežot, veicot patvaļīgus samazinājumus, kas ir tikai ārkārtīgi neliela daļa (mazāk par 0,02 %) no 27 dalībvalstu budžetu kopējā apjoma; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti norāda, ka ES budžets papildina dalībvalstu budžetus un ka tā radītos stimulus nevajag kontrolēt un ierobežot, veicot patvaļīgus samazinājumus, kas ir tikai ārkārtīgi neliela daļa (mazāk par 0,02 %) no 27 dalībvalstu budžetu kopējā apjoma;

| 10. | atgādina, ka ar jaunatni, izglītību un mobilitāti saistītu politiku Parlaments līdzās pārējām prioritātēm, kas minētas 2010. gada jūnijā pieņemtajā rezolūcijā par pilnvarojumu trialogam, ir noteicis par vienu no svarīgākajām 2011. gada budžeta prioritātēm, jo šie politikas virzieni ir ES ekonomikas atveseļošanas stratēģijas un stratēģijas “Eiropa 2020” nozīmīgi un nepieciešami elementi; uzsver, ka ierosinātie apropriāciju palielinājumi atsevišķās budžeta pozīcijās atbalsta ES nākotnei nozīmīgas īstermiņa un ilgtermiņa stratēģijas; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka ar jaunatni, izglītību un mobilitāti saistītu politiku Parlaments līdzās pārējām prioritātēm, kas minētas 2010. gada jūnijā pieņemtajā rezolūcijā par pilnvarojumu trialogam, ir noteicis par vienu no svarīgākajām 2011. gada budžeta prioritātēm, jo šie politikas virzieni ir ES ekonomikas atveseļošanas stratēģijas un stratēģijas “Eiropa 2020” nozīmīgi un nepieciešami elementi; uzsver, ka ierosinātie apropriāciju palielinājumi atsevišķās budžeta pozīcijās atbalsta ES nākotnei nozīmīgas īstermiņa un ilgtermiņa stratēģijas;

| 11. | atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka, ņemot vērā pieticīgos līdzekļus un vispārējo ekonomikas attīstības palēninājumu, ir cieši jāuzrauga ES politikas virzienu finansēšana, lai izvairītos no jebkādiem liekiem izdevumiem, kuru pamatā nav skaidrs un konstatējams mērķis, paturot prātā pievienoto vērtību, ko ES budžets nodrošina Eiropai, jo tas uzskatāms par solidaritātes un efektivitātes izpausmi, apvienojot valstu resursus, kas pretējā gadījumā būtu izkliedēti valstu, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka, ņemot vērā pieticīgos līdzekļus un vispārējo ekonomikas attīstības palēninājumu, ir cieši jāuzrauga ES politikas virzienu finansēšana, lai izvairītos no jebkādiem liekiem izdevumiem, kuru pamatā nav skaidrs un konstatējams mērķis, paturot prātā pievienoto vērtību, ko ES budžets nodrošina Eiropai, jo tas uzskatāms par solidaritātes un efektivitātes izpausmi, apvienojot valstu resursus, kas pretējā gadījumā būtu izkliedēti valstu, reģionālā un vietējā līmenī;

| 12. | norāda, ka rezerves, kas izriet no daudzgadu finanšu shēmas (DFS), faktiski nenodrošina rīcības brīvību, jo īpaši 1.a un 3.b izdevumu apakškategorijā un 4. izdevumu kategorijā, un mazina ES spēju reaģēt uz politikas izmaiņām un neparedzētām vajadzībām, vienlaikus saglabājot prioritātes; uzsver, ka ES risināmie jautājumi ir tik apjomīgi, ka to īstenošanai nepieciešamie līdzekļi krietni vien pārsniegtu DFS pašreiz noteiktos maksimālos apjomus; šajā sakarībā atgādina, ka noteikti ir nepieciešama pamatīga budžeta pārskatīšana un ka dažādo grūtību, ar ko nācies saskarties, un jauno prioritāšu dēļ pašreizējās DFS maksimālā apjoma, kā arī dažu 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību paredzēto noteikumu tūlītēja pārskatīšana ir neizbēgama; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka rezerves, kas izriet no daudzgadu finanšu shēmas (DFS), faktiski nenodrošina rīcības brīvību, jo īpaši 1.a un 3.b izdevumu apakškategorijā un 4. izdevumu kategorijā, un mazina ES spēju reaģēt uz politikas izmaiņām un neparedzētām vajadzībām, vienlaikus saglabājot prioritātes; uzsver, ka ES risināmie jautājumi ir tik apjomīgi, ka to īstenošanai nepieciešamie līdzekļi krietni vien pārsniegtu DFS pašreiz noteiktos maksimālos apjomus; šajā sakarībā atgādina, ka noteikti ir nepieciešama pamatīga budžeta pārskatīšana un ka dažādo grūtību, ar ko nācies saskarties, un jauno prioritāšu dēļ pašreizējās DFS maksimālā apjoma, kā arī dažu 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību paredzēto noteikumu tūlītēja pārskatīšana ir neizbēgama;

| 13. | mudina Padomi pilnībā ņemt vērā nepārprotamos nosacījumus, kas iekļauti Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezolūcijā par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam (COM(2010)0072 – 2010/0048(APP)) (7), uz kuru pamatojoties, Parlaments saskaņā ar LESD apstiprinās jauno DFS regulu; |
| --- | --- |

13.

mudina Padomi pilnībā ņemt vērā nepārprotamos nosacījumus, kas iekļauti Parlamenta 2010. gada 22. septembra rezolūcijā par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam (COM(2010)0072 – 2010/0048(APP)) (7), uz kuru pamatojoties, Parlaments saskaņā ar LESD apstiprinās jauno DFS regulu;

| 14. | atgādina, ka Parlamenta prioritātes un jaunos politikas virzienus, ko nosaka Līguma stāšanās spēkā, nav iespējams finansēt, ievērojot DFS noteiktos maksimālos apjomus; uzsver, ka, lai atvieglotu sarunas par 2011. gada budžetu Samierināšanas komitejā, Parlaments, piekrītot nopietniem kompromisiem, ir ierosinājis finansēt šos politikas virzienus, nepārsniedzot maksimālos apjomus; tomēr norāda, ka tas iespējams vienīgi tad, ja tiek samazinātas apropriācijas atsevišķās citās rūpīgi izraudzītās budžeta pozīcijās; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka Parlamenta prioritātes un jaunos politikas virzienus, ko nosaka Līguma stāšanās spēkā, nav iespējams finansēt, ievērojot DFS noteiktos maksimālos apjomus; uzsver, ka, lai atvieglotu sarunas par 2011. gada budžetu Samierināšanas komitejā, Parlaments, piekrītot nopietniem kompromisiem, ir ierosinājis finansēt šos politikas virzienus, nepārsniedzot maksimālos apjomus; tomēr norāda, ka tas iespējams vienīgi tad, ja tiek samazinātas apropriācijas atsevišķās citās rūpīgi izraudzītās budžeta pozīcijās;

| 15. | stingri atbalsta garantijas fonda izveidi ES budžetā, kas būtu saistīts ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu; uzstāj, ka abām budžeta lēmējiestādēm jāiesaistās lēmumu pieņemšanā par šā mehānisma iedarbināšanu; pieprasa visas iespējamās budžeta vajadzības saistībā ar šo mehānismu finansēt, īpaši šim nolūkam pārskatot DFS 2007.–2013. gadam vai 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu, lai laikus nodrošinātu abu budžeta lēmējiestāžu pienācīgu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

15.

stingri atbalsta garantijas fonda izveidi ES budžetā, kas būtu saistīts ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu; uzstāj, ka abām budžeta lēmējiestādēm jāiesaistās lēmumu pieņemšanā par šā mehānisma iedarbināšanu; pieprasa visas iespējamās budžeta vajadzības saistībā ar šo mehānismu finansēt, īpaši šim nolūkam pārskatot DFS 2007.–2013. gadam vai 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu, lai laikus nodrošinātu abu budžeta lēmējiestāžu pienācīgu iesaistīšanos;

| 16. | attiecībā uz maksājumu apropriācijām atsakās par galīgo mērķi uzskatīt Padomes nostājā norādīto kopējo summu, kas veidojusies, dažādās pozīcijās samazinot vai palielinot izdevumus, bet neveicot faktisko vajadzību padziļinātu novērtējumu; |
| --- | --- |

16.

attiecībā uz maksājumu apropriācijām atsakās par galīgo mērķi uzskatīt Padomes nostājā norādīto kopējo summu, kas veidojusies, dažādās pozīcijās samazinot vai palielinot izdevumus, bet neveicot faktisko vajadzību padziļinātu novērtējumu;

| 17. | atgādina, ka šāda Padomes rīcība var ietekmēt attiecīgā gada saistību izpildes līmeni, samazinot jaunu līgumu parakstīšanas apjomu, jo īpaši gada pēdējā ceturksnī, un tādējādi traucējot ES programmu daudzgadu darbības ciklu; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka šāda Padomes rīcība var ietekmēt attiecīgā gada saistību izpildes līmeni, samazinot jaunu līgumu parakstīšanas apjomu, jo īpaši gada pēdējā ceturksnī, un tādējādi traucējot ES programmu daudzgadu darbības ciklu;

| 18. | principā uzskata — lai nodrošinātu ES programmu ātru un kvalitatīvu īstenošanu, kā arī pienācīgu uzraudzību, administratīvos izdevumus to atbalstam nevajadzētu samazināt; tādēļ atjauno visus samazinājumus, ko Padome veikusi šo programmu administratīvās pārvaldības izdevumos; |
| --- | --- |

18.

principā uzskata — lai nodrošinātu ES programmu ātru un kvalitatīvu īstenošanu, kā arī pienācīgu uzraudzību, administratīvos izdevumus to atbalstam nevajadzētu samazināt; tādēļ atjauno visus samazinājumus, ko Padome veikusi šo programmu administratīvās pārvaldības izdevumos;

Par 1.a izdevumu apakškategoriju

| 19. | atgādina, ka EP noteiktās 2011. gada budžeta vispārējās prioritātes, proti, jaunatne, izglītība un mobilitāte, prasa dažādos politikas virzienos iekļaut starpnozaru mērķieguldījumus, lai veicinātu ES izaugsmi un attīstību; tādēļ apliecina vēlmi palielināt apropriācijas visām ar šīm prioritātēm saistītajām programmām, proti, Mūžizglītības programmai, programmai “Cilvēki” un “Erasmus Mundus”; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka EP noteiktās 2011. gada budžeta vispārējās prioritātes, proti, jaunatne, izglītība un mobilitāte, prasa dažādos politikas virzienos iekļaut starpnozaru mērķieguldījumus, lai veicinātu ES izaugsmi un attīstību; tādēļ apliecina vēlmi palielināt apropriācijas visām ar šīm prioritātēm saistītajām programmām, proti, Mūžizglītības programmai, programmai “Cilvēki” un “Erasmus Mundus”;

| 20. | jo īpaši uzskata, ka mobilitāte jaunatnes nodarbinātības jomā ir viens no galvenajiem instrumentiem konkurētspējīga un dinamiska darba tirgus nodrošināšanai Eiropā un tādēļ tā ir jāveicina; tādēļ atbalsta apropriāciju palielināšanu Eiropas Nodarbinātības dienestiem un šajā sakarībā kā pirmo soli īpašas jaunatnes mobilitātei veltītas un ar akadēmisko izglītību nesaistītas programmas izveides virzienā stingri atbalsta sagatavošanas darbības “Pirmā EURES darbavieta” uzsākšanu ar mērķi palīdzēt jauniešiem iekļūt darba tirgū vai piekļūt specializētām darba vietām citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

20.

jo īpaši uzskata, ka mobilitāte jaunatnes nodarbinātības jomā ir viens no galvenajiem instrumentiem konkurētspējīga un dinamiska darba tirgus nodrošināšanai Eiropā un tādēļ tā ir jāveicina; tādēļ atbalsta apropriāciju palielināšanu Eiropas Nodarbinātības dienestiem un šajā sakarībā kā pirmo soli īpašas jaunatnes mobilitātei veltītas un ar akadēmisko izglītību nesaistītas programmas izveides virzienā stingri atbalsta sagatavošanas darbības “Pirmā EURES darbavieta” uzsākšanu ar mērķi palīdzēt jauniešiem iekļūt darba tirgū vai piekļūt specializētām darba vietām citā dalībvalstī;

| 21. | atzīst ES finansētās pētniecības pievienoto vērtību, jo tādējādi tiek pastiprināti atsevišķu dalībvalstu centieni un ieguldījumi pētniecībā, jo īpaši ar enerģētiku saistītā pētniecībā, tostarp atjaunojamo energoresursu jomā, kā arī atzīst MVU vadošo lomu Eiropas izaugsmes un nodarbinātības līmeņa veicināšanā; tādēļ atkārtoti pauž atbalstu Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammai un jo īpaši Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmai un programmai “Saprātīga enerģija Eiropai”, atsevišķās budžeta pozīcijās palielinot saistību un maksājumu apropriācijas; norāda, ka vajadzētu nodrošināt pētniecības un attīstības programmu raitu īstenošanu, lai novērstu iespēju, ka budžeta perioda beigās apropriācijas tiek pārvietotas un vairs netiek izmantotas sākotnēji paredzētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

21.

atzīst ES finansētās pētniecības pievienoto vērtību, jo tādējādi tiek pastiprināti atsevišķu dalībvalstu centieni un ieguldījumi pētniecībā, jo īpaši ar enerģētiku saistītā pētniecībā, tostarp atjaunojamo energoresursu jomā, kā arī atzīst MVU vadošo lomu Eiropas izaugsmes un nodarbinātības līmeņa veicināšanā; tādēļ atkārtoti pauž atbalstu Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammai un jo īpaši Uzņēmējdarbības un jauninājumu programmai un programmai “Saprātīga enerģija Eiropai”, atsevišķās budžeta pozīcijās palielinot saistību un maksājumu apropriācijas; norāda, ka vajadzētu nodrošināt pētniecības un attīstības programmu raitu īstenošanu, lai novērstu iespēju, ka budžeta perioda beigās apropriācijas tiek pārvietotas un vairs netiek izmantotas sākotnēji paredzētajiem mērķiem;

| 22. | ir ārkārtīgi nobažījies par resursu nepietiekamību to politikas virzienu finansēšanai, kas ir būtiski svarīgi saistībā ar konkurētspēju izaugsmei un nodarbinātībai, un par šīs situācijas pasliktināšanos stratēģijai “Eiropa 2020” turpmāk nepieciešamā finansējuma dēļ; atgādina, ka ieguldījumiem tādās politikas jomās kā izglītība, pētniecība, jauninājumi, transports (it sevišķi TEN-T tīkli) un tūrisms ir sevišķi būtiska nozīme, lai stimulētu izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

22.

ir ārkārtīgi nobažījies par resursu nepietiekamību to politikas virzienu finansēšanai, kas ir būtiski svarīgi saistībā ar konkurētspēju izaugsmei un nodarbinātībai, un par šīs situācijas pasliktināšanos stratēģijai “Eiropa 2020” turpmāk nepieciešamā finansējuma dēļ; atgādina, ka ieguldījumiem tādās politikas jomās kā izglītība, pētniecība, jauninājumi, transports (it sevišķi TEN-T tīkli) un tūrisms ir sevišķi būtiska nozīme, lai stimulētu izaugsmi un nodarbinātību;

| 23. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai jaunizveidotās Eiropas finanšu uzraudzības iestādes jau no paša sākuma saņemtu pienācīgu un pietiekamu finansējumu, kas ļautu tām palīdzēt nodrošināt Eiropas un starptautiskās finanšu sistēmas stabilitāti; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai jaunizveidotās Eiropas finanšu uzraudzības iestādes jau no paša sākuma saņemtu pienācīgu un pietiekamu finansējumu, kas ļautu tām palīdzēt nodrošināt Eiropas un starptautiskās finanšu sistēmas stabilitāti;

| 24. | pauž pārliecību, ka jautājums par Euratom — Eiropas kopuzņēmuma ITER finansēšanu jāizskata vēlreiz, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par ITER finansēšanu 2012. un 2013. gadā; norāda, ka Parlamentam nav pieņemami pārvietojumi pašreizējās 7. pētniecības pamatprogrammas ietvaros, lai nodrošinātu līdzekļus aizvien lielākajām finansējuma vajadzībām, kas vairs neatbilst sākotnējam priekšlikumam; tādēļ uzskata, ka, ņemot vērā īstenošanas aizkavēšanos un lai uzsāktu sarunas ar Padomi par ITER turpmāko finansējumu, vispiemērotākais risinājums ir par EUR 47 miljoniem samazināt saistību un maksājumu apropriācijas budžeta 08 20 02. pozīcijā; |
| --- | --- |

24.

pauž pārliecību, ka jautājums par Euratom — Eiropas kopuzņēmuma ITER finansēšanu jāizskata vēlreiz, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu par ITER finansēšanu 2012. un 2013. gadā; norāda, ka Parlamentam nav pieņemami pārvietojumi pašreizējās 7. pētniecības pamatprogrammas ietvaros, lai nodrošinātu līdzekļus aizvien lielākajām finansējuma vajadzībām, kas vairs neatbilst sākotnējam priekšlikumam; tādēļ uzskata, ka, ņemot vērā īstenošanas aizkavēšanos un lai uzsāktu sarunas ar Padomi par ITER turpmāko finansējumu, vispiemērotākais risinājums ir par EUR 47 miljoniem samazināt saistību un maksājumu apropriācijas budžeta 08 20 02. pozīcijā;

| 25. | atbalsta Komisijas ierosinājumu Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda budžeta pozīcijā iekļaut maksājumu apropriācijas, lai vienkāršotu finanšu procedūras, kas saistītas ar abu budžeta lēmējiestāžu apstiprinātajiem pieteikumiem; tādēļ atjauno sākotnējo summu, norādot, ka 2011. gada vajadzībām ar to varētu nepietikt; |
| --- | --- |

25.

atbalsta Komisijas ierosinājumu Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda budžeta pozīcijā iekļaut maksājumu apropriācijas, lai vienkāršotu finanšu procedūras, kas saistītas ar abu budžeta lēmējiestāžu apstiprinātajiem pieteikumiem; tādēļ atjauno sākotnējo summu, norādot, ka 2011. gada vajadzībām ar to varētu nepietikt;

| 26 | pauž pārliecību, ka ir nepieciešams stratēģisks nākotnes skatījums uz Eiropas situāciju enerģētikas jomā; norāda, ka Komisija ir izstrādājusi energotehnoloģiju stratēģisko plānu (SET), kura finansējuma nosacījumi patlaban vēl ir neskaidri; tādēļ ir izveidojis budžeta pozīcijas ar p.m. vairākām šā plāna jomām, kurās drīzumā vajadzētu uzsākt darbību; |
| --- | --- |

26

pauž pārliecību, ka ir nepieciešams stratēģisks nākotnes skatījums uz Eiropas situāciju enerģētikas jomā; norāda, ka Komisija ir izstrādājusi energotehnoloģiju stratēģisko plānu (SET), kura finansējuma nosacījumi patlaban vēl ir neskaidri; tādēļ ir izveidojis budžeta pozīcijas ar p.m. vairākām šā plāna jomām, kurās drīzumā vajadzētu uzsākt darbību;

Par 1.b izdevumu apakškategoriju

| 27. | norāda, ka Padomes nostājā nav mainīts Komisijas priekšlikums attiecībā uz saistībām, un uzsver, ka šāda nostāja attiecībā uz saistību apropriācijām pilnībā atbilst DFS iekļautajiem piešķīrumiem, ierēķinot tehnisko korekciju attiecībā uz 2011. gada finanšu shēmu, kā noteikts 2006. gada 17. jūnija Iestāžu nolīguma17. punktā; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka Padomes nostājā nav mainīts Komisijas priekšlikums attiecībā uz saistībām, un uzsver, ka šāda nostāja attiecībā uz saistību apropriācijām pilnībā atbilst DFS iekļautajiem piešķīrumiem, ierēķinot tehnisko korekciju attiecībā uz 2011. gada finanšu shēmu, kā noteikts 2006. gada 17. jūnija Iestāžu nolīguma17. punktā;

| 28. | pauž nožēlu par Padomes restriktīvo pieeju maksājumiem, kuri tika samazināti par EUR 1 075 miljoniem (puse šīs summas bija paredzēta 2006.–2010. gada plānošanas perioda noslēgšanai) salīdzinājumā ar Komisijas prognozēm par 2011. gadā nepieciešamajiem maksājumiem; uzsver, ka Eiropas Parlaments šīs vajadzības jau bija novērtējis kā, iespējams, pārāk pieticīgi aplēstas un ka Padomes pieeja var apdraudēt programmu paātrinātu īstenošanu, kas nepieciešama pēc to lēnās uzsākšanas 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākumā, kā arī apdraudēt tiesību aktu grozījumus, par kuriem Parlaments un Padome nesen vienojušies Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna ietvaros; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu par Padomes restriktīvo pieeju maksājumiem, kuri tika samazināti par EUR 1 075 miljoniem (puse šīs summas bija paredzēta 2006.–2010. gada plānošanas perioda noslēgšanai) salīdzinājumā ar Komisijas prognozēm par 2011. gadā nepieciešamajiem maksājumiem; uzsver, ka Eiropas Parlaments šīs vajadzības jau bija novērtējis kā, iespējams, pārāk pieticīgi aplēstas un ka Padomes pieeja var apdraudēt programmu paātrinātu īstenošanu, kas nepieciešama pēc to lēnās uzsākšanas 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākumā, kā arī apdraudēt tiesību aktu grozījumus, par kuriem Parlaments un Padome nesen vienojušies Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna ietvaros;

| 29. | tādēļ atjauno Padomes veiktos maksājumu apropriāciju samazinājumus līdz BP paredzētajam apjomam, saglabājot savu sākotnējo nostāju, proti, ka Komisijai un Padomei nekavējoties jāiesniedz un jāpieņem budžeta grozījumi gadījumos, kad maksājumu apropriācijas nav pietiekamas vajadzību segšanai; atzinīgi vērtē Padomes šajā sakarībā sniegto paziņojumu; |
| --- | --- |

29.

tādēļ atjauno Padomes veiktos maksājumu apropriāciju samazinājumus līdz BP paredzētajam apjomam, saglabājot savu sākotnējo nostāju, proti, ka Komisijai un Padomei nekavējoties jāiesniedz un jāpieņem budžeta grozījumi gadījumos, kad maksājumu apropriācijas nav pietiekamas vajadzību segšanai; atzinīgi vērtē Padomes šajā sakarībā sniegto paziņojumu;

| 30. | atgādina, ka ES Baltijas jūras reģiona stratēģijas (EUSBSR) rīcības plānā ir noteikts, ka ierosinātos pasākumus pēc iespējas vajadzētu finansēt no jau pieejamiem avotiem, tostarp struktūrfondiem un Kohēzijas fonda; norāda, ka Padomes secinājumos par EUSBSR ir teikts, ka šī stratēģija ir atkarīga no pašreiz pieejamo ES instrumentu un līdzekļu, kā arī citu resursu un finanšu instrumentu efektīvākas izmantošanas; uzsver, ka ir jāpanāk šīs stratēģijas atzīšana un jānodrošina tai pienācīgs finansējums; |
| --- | --- |

30.

atgādina, ka ES Baltijas jūras reģiona stratēģijas (EUSBSR) rīcības plānā ir noteikts, ka ierosinātos pasākumus pēc iespējas vajadzētu finansēt no jau pieejamiem avotiem, tostarp struktūrfondiem un Kohēzijas fonda; norāda, ka Padomes secinājumos par EUSBSR ir teikts, ka šī stratēģija ir atkarīga no pašreiz pieejamo ES instrumentu un līdzekļu, kā arī citu resursu un finanšu instrumentu efektīvākas izmantošanas; uzsver, ka ir jāpanāk šīs stratēģijas atzīšana un jānodrošina tai pienācīgs finansējums;

Par 2. izdevumu kategoriju

| 31. | norāda, ka tirgus stabilitātei, nodrošinātībai ar pārtiku, taisnīgu cenu un ieņēmumu nodrošināšanai lauksaimniekiem, tostarp arī vides un ainavas aizsardzības nodrošināšanai, jābūt KLP galvenajam mērķim, un tādēļ aicina Komisiju 2011. gada budžetā paredzēt nepieciešamo līdzekļu rezervi, lai bez sarežģījumiem būtu pieejams finansējums, ja 2011. gadā tirgū sāktos svārstības; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka tirgus stabilitātei, nodrošinātībai ar pārtiku, taisnīgu cenu un ieņēmumu nodrošināšanai lauksaimniekiem, tostarp arī vides un ainavas aizsardzības nodrošināšanai, jābūt KLP galvenajam mērķim, un tādēļ aicina Komisiju 2011. gada budžetā paredzēt nepieciešamo līdzekļu rezervi, lai bez sarežģījumiem būtu pieejams finansējums, ja 2011. gadā tirgū sāktos svārstības;

| 32. | atzīst ieguvumus, ko nodrošināja 2010. gada budžetā iekļautais EUR 300 miljonu papildu finansējums piensaimniecības nozarei; atbalsta jaunas budžeta pozīcijas izveidi, ko varētu izmantot kā “Piena fondu”, lai atbalstītu modernizāciju, darbības dažādošanu un pārstrukturēšanu un uzlabotu piensaimnieku pozīciju tirgū, šādi reaģējot uz pārstrādātāju un mazumtirgotāju pieaugošo ietekmi pārtikas apritē; norāda, ka Komisija Piena fondu jau ir apstiprinājusi; |
| --- | --- |

32.

atzīst ieguvumus, ko nodrošināja 2010. gada budžetā iekļautais EUR 300 miljonu papildu finansējums piensaimniecības nozarei; atbalsta jaunas budžeta pozīcijas izveidi, ko varētu izmantot kā “Piena fondu”, lai atbalstītu modernizāciju, darbības dažādošanu un pārstrukturēšanu un uzlabotu piensaimnieku pozīciju tirgū, šādi reaģējot uz pārstrādātāju un mazumtirgotāju pieaugošo ietekmi pārtikas apritē; norāda, ka Komisija Piena fondu jau ir apstiprinājusi;

| 33. | uzskata, ka ir jāsaglabā valsts atbalsta programma vīnkopības nozarē, lai gan jāsamazina tās apmērs; norāda, ka vīna tirgus noteikumu reformas laikā Komisija nepārprotami uzsvēra, ka šī reforma nedrīkst ietekmēt budžetu; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ir jāsaglabā valsts atbalsta programma vīnkopības nozarē, lai gan jāsamazina tās apmērs; norāda, ka vīna tirgus noteikumu reformas laikā Komisija nepārprotami uzsvēra, ka šī reforma nedrīkst ietekmēt budžetu;

| 34. | atzīst, ka programma skolu apgādei ar augļiem un skolām paredzētā piena programma ir nozīmīgi instrumenti, kas bērnus mudina ievērot veselīgus ēšanas paradumus; atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto līdzekļu palielinājumu abām šīm programmām un nolemj vēl vairāk palielināt tām paredzēto finansējumu; uzsver, ka šī programma ir nozīmīga mazāk nodrošinātām personām, un nolemj palielināt tās finansējumu, bet atgādina, ka tā ir jāīsteno, ņemot vērā tiesvedību Vispārējā tiesā; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka programma skolu apgādei ar augļiem un skolām paredzētā piena programma ir nozīmīgi instrumenti, kas bērnus mudina ievērot veselīgus ēšanas paradumus; atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto līdzekļu palielinājumu abām šīm programmām un nolemj vēl vairāk palielināt tām paredzēto finansējumu; uzsver, ka šī programma ir nozīmīga mazāk nodrošinātām personām, un nolemj palielināt tās finansējumu, bet atgādina, ka tā ir jāīsteno, ņemot vērā tiesvedību Vispārējā tiesā;

| 35. | ievērojot savas prioritātes, atbalsta izmēģinājuma projekta izveidi ar mērķi veicināt jauno lauksaimnieku iespējas apmainīties ar paraugpraksi, it īpaši ņemot vērā grūtības, ar kādām saskaras Eiropas lauksaimniecības nozare; |
| --- | --- |

35.

ievērojot savas prioritātes, atbalsta izmēģinājuma projekta izveidi ar mērķi veicināt jauno lauksaimnieku iespējas apmainīties ar paraugpraksi, it īpaši ņemot vērā grūtības, ar kādām saskaras Eiropas lauksaimniecības nozare;

| 36. | ir pārliecināts, ka “LIFE+” (Finanšu instruments videi, 2007.–2013. gads) ir jāstiprina vēl vairāk, lai īstenotu papildu pasākumus; uzsver, ka vides un lauksaimniecības politikas prioritāte ir problemātiski vides jautājumi un ka finansējuma palielinājums ir ļoti nozīmīgs dabas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai; uzskata, ka papildus “LIFE+” ilgtspējīgas attīstības kritēriji ir saskaņoti jāiekļauj arī visos attiecīgajos ES instrumentos; |
| --- | --- |

36.

ir pārliecināts, ka “LIFE+” (Finanšu instruments videi, 2007.–2013. gads) ir jāstiprina vēl vairāk, lai īstenotu papildu pasākumus; uzsver, ka vides un lauksaimniecības politikas prioritāte ir problemātiski vides jautājumi un ka finansējuma palielinājums ir ļoti nozīmīgs dabas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai; uzskata, ka papildus “LIFE+” ilgtspējīgas attīstības kritēriji ir saskaņoti jāiekļauj arī visos attiecīgajos ES instrumentos;

Par 3.a izdevumu apakškategoriju

| 37. | uzskata, ka vairākām programmām, tādām kā “Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana”, ir būtiska nozīme Stokholmas programmas īstenošanā, un atkārtoti pauž atbalstu programmai “Daphne” (cīņa pret vardarbību), kuras ietvaros apropriāciju trūkuma dēļ nav iespējams rast līdzekļus finansējuma cienīgām programmām, kā arī programmai “Narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju”; šajā sakarībā īpašu nozīmi piešķir pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai, cita starpā cīnoties pret piespiedu abortiem, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, piespiedu sterilizāciju un citu nežēlīgu, cietsirdīgu vai pazemojošu izturēšanos; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka vairākām programmām, tādām kā “Terora aktu un citu ar drošību saistītu risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana”, ir būtiska nozīme Stokholmas programmas īstenošanā, un atkārtoti pauž atbalstu programmai “Daphne” (cīņa pret vardarbību), kuras ietvaros apropriāciju trūkuma dēļ nav iespējams rast līdzekļus finansējuma cienīgām programmām, kā arī programmai “Narkomānijas novēršana un informēšana par narkomāniju”; šajā sakarībā īpašu nozīmi piešķir pret sievietēm vērstas vardarbības apkarošanai, cita starpā cīnoties pret piespiedu abortiem, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, piespiedu sterilizāciju un citu nežēlīgu, cietsirdīgu vai pazemojošu izturēšanos;

| 38. | tā kā Parlamentam ir iesniegts ļoti maz informācijas par turpmākajiem SIS II projektā veicamajiem pasākumiem, uzskata, ka apropriāciju iekļaušana rezervē ir piemērotākais veids, lai saņemtu prasīto informāciju par vajadzīgajiem uzlabojumiem; |
| --- | --- |

38.

tā kā Parlamentam ir iesniegts ļoti maz informācijas par turpmākajiem SIS II projektā veicamajiem pasākumiem, uzskata, ka apropriāciju iekļaušana rezervē ir piemērotākais veids, lai saņemtu prasīto informāciju par vajadzīgajiem uzlabojumiem;

| 39. | uzskata, ka Komisijas dienestu 2010. gada 21. septembra darba dokumentā izklāstītais plānojums ir nepietiekams un neapmierina Parlamenta prasības sniegt informāciju par vajadzīgajiem uzlabojumiem un pilnīgu pārskatu par SIS II iekļaušanu budžetā; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka Komisijas dienestu 2010. gada 21. septembra darba dokumentā izklāstītais plānojums ir nepietiekams un neapmierina Parlamenta prasības sniegt informāciju par vajadzīgajiem uzlabojumiem un pilnīgu pārskatu par SIS II iekļaušanu budžetā;

Par 3.b izdevumu apakškategoriju

| 40. | atgādina, ka 3.b izdevumu kategorija ietver politikas virzienus, kas tieši ietekmē ES pilsoņu ikdienas dzīvi, un pauž pilnīgu pārliecību, ka šīs izdevumu kategorijas faktiskās iespējas nav iespējams pilnībā izmantot, ņemot vērā ierobežoto rezervi, kas noteikta pašreizējā DFS; uzsver, ka finansējums, ko Padome ierosinājusi šiem instrumentiem, ir nepietiekams šajā izdevumu kategorijā iekļautajām pamatprioritātēm, un īpaši uzsver, ka jaunatnei veltīto programmu līdz šim ārkārtīgi augstais izpildes līmenis apliecina, ka tās ir pelnījušas daudz lielākus ieguldījumus; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka 3.b izdevumu kategorija ietver politikas virzienus, kas tieši ietekmē ES pilsoņu ikdienas dzīvi, un pauž pilnīgu pārliecību, ka šīs izdevumu kategorijas faktiskās iespējas nav iespējams pilnībā izmantot, ņemot vērā ierobežoto rezervi, kas noteikta pašreizējā DFS; uzsver, ka finansējums, ko Padome ierosinājusi šiem instrumentiem, ir nepietiekams šajā izdevumu kategorijā iekļautajām pamatprioritātēm, un īpaši uzsver, ka jaunatnei veltīto programmu līdz šim ārkārtīgi augstais izpildes līmenis apliecina, ka tās ir pelnījušas daudz lielākus ieguldījumus;

| 41. | atkārtoti apliecina nodomu palielināt apropriācijas programmai “Jaunatne darbībā”, Pasaules Speciālajām vasaras olimpiskajām spēlēm, informācijas izplatīšanas tīkliem un pašreiz īstenotajai sagatavošanas darbībai sporta jomā; pieņem zināšanai Padomes iniciatīvu sākt jaunu sagatavošanas darbību saistībā ar piemiņas vietām Eiropā un uzskata, ka šī sagatavošanas darbība varētu veicināt ES pilsonības apziņu, saglabājot visai Eiropai nozīmīgas vēsturiskas piemiņas vietas un veicinot to pieejamību; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti apliecina nodomu palielināt apropriācijas programmai “Jaunatne darbībā”, Pasaules Speciālajām vasaras olimpiskajām spēlēm, informācijas izplatīšanas tīkliem un pašreiz īstenotajai sagatavošanas darbībai sporta jomā; pieņem zināšanai Padomes iniciatīvu sākt jaunu sagatavošanas darbību saistībā ar piemiņas vietām Eiropā un uzskata, ka šī sagatavošanas darbība varētu veicināt ES pilsonības apziņu, saglabājot visai Eiropai nozīmīgas vēsturiskas piemiņas vietas un veicinot to pieejamību;

| 42. | uzskata, ka Komisijai jāiesniedz visaptveroša stratēģija labākai saziņai ar ES pilsoņiem un par Eiropas publiskās telpas izveidi atbilstoši iestāžu 2008. gada oktobra kopīgajai deklarācijai “Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu”; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka Komisijai jāiesniedz visaptveroša stratēģija labākai saziņai ar ES pilsoņiem un par Eiropas publiskās telpas izveidi atbilstoši iestāžu 2008. gada oktobra kopīgajai deklarācijai “Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu”;

Par 4. izdevumu kategoriju

| 43. | pauž pilnīgu pārliecību, ka ES līdzdalību pasaules procesos nevar pienācīgi finansēt ar DFS paredzētajiem līdzekļiem, un ka šis līdzekļu trūkums abām budžeta lēmējiestādēm nebūtu jārisina, pēdējā brīdī panākot kompromisus un kārtīgi neapsverot vidējā termiņā gaidāmās vajadzības; atgādina, ka DFS pārskatīšana un 4. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma korekcija, lai ņemtu vērā vajadzības, kuras radušās un kuras nebija iespējams paredzēt 2006. gadā, ir obligāts priekšnoteikums šīs izdevumu kategorijas pārvaldībai un ilgtspējībai; |
| --- | --- |

43.

pauž pilnīgu pārliecību, ka ES līdzdalību pasaules procesos nevar pienācīgi finansēt ar DFS paredzētajiem līdzekļiem, un ka šis līdzekļu trūkums abām budžeta lēmējiestādēm nebūtu jārisina, pēdējā brīdī panākot kompromisus un kārtīgi neapsverot vidējā termiņā gaidāmās vajadzības; atgādina, ka DFS pārskatīšana un 4. izdevumu kategorijas maksimālā apjoma korekcija, lai ņemtu vērā vajadzības, kuras radušās un kuras nebija iespējams paredzēt 2006. gadā, ir obligāts priekšnoteikums šīs izdevumu kategorijas pārvaldībai un ilgtspējībai;

| 44. | uzskata, ka, ņemot vērā ļoti ierobežoto rīcības brīvību šajā izdevumu kategorijā un turpinot Padomes aizsāktos centienus ietaupīt, prioritātēm nepieciešamo finansējumu iespējams nodrošināt vienīgi tad, ja atsevišķās budžeta pozīcijās tiek veikti zināmi samazinājumi; uzskata, ka Afganistānas atjaunošanai un makrofinansiālajai palīdzībai paredzētās apropriācijas daļēji varētu samazināt, pārāk nelabvēlīgi neietekmējot minētās darbības; ievērojot šādu pieeju, nolemj atjaunot kopējai ārpolitikai un drošības politikai paredzētās apropriācijas 2010. gada budžeta apjomā, kā atļauts Iestāžu nolīguma 42. punktā; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka, ņemot vērā ļoti ierobežoto rīcības brīvību šajā izdevumu kategorijā un turpinot Padomes aizsāktos centienus ietaupīt, prioritātēm nepieciešamo finansējumu iespējams nodrošināt vienīgi tad, ja atsevišķās budžeta pozīcijās tiek veikti zināmi samazinājumi; uzskata, ka Afganistānas atjaunošanai un makrofinansiālajai palīdzībai paredzētās apropriācijas daļēji varētu samazināt, pārāk nelabvēlīgi neietekmējot minētās darbības; ievērojot šādu pieeju, nolemj atjaunot kopējai ārpolitikai un drošības politikai paredzētās apropriācijas 2010. gada budžeta apjomā, kā atļauts Iestāžu nolīguma 42. punktā;

| 45. | atkārtoti pauž apņemšanos patvaļīgi nesamazināt apropriācijas, kas paredzētas palīdzībai Palestīnai, miera procesam un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem (UNRWA); tomēr atkārtoti pauž ciešu pārliecību, ka pretruna starp ES kopumā sniegto finansiālo palīdzību — ES kā vienota struktūra ir lielākais līdzekļu devējs — un diezgan ierobežoto ietekmi uz miera procesu nav nedz pamatota, nedz saprotama un tai jāpievērš pastiprināta uzmanība, jo īpaši saistībā ar jaunizveidoto Eiropas Ārējās darbības dienestu; |
| --- | --- |

45.

atkārtoti pauž apņemšanos patvaļīgi nesamazināt apropriācijas, kas paredzētas palīdzībai Palestīnai, miera procesam un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem (UNRWA); tomēr atkārtoti pauž ciešu pārliecību, ka pretruna starp ES kopumā sniegto finansiālo palīdzību — ES kā vienota struktūra ir lielākais līdzekļu devējs — un diezgan ierobežoto ietekmi uz miera procesu nav nedz pamatota, nedz saprotama un tai jāpievērš pastiprināta uzmanība, jo īpaši saistībā ar jaunizveidoto Eiropas Ārējās darbības dienestu;

| 46. | atkārtoti noraida ierosināto apropriāciju pārvietojumu no vairākiem instrumentiem un programmām par labu papildu pasākumiem banānu ražošanas nozarē un instrumentam sadarbībai ar industrializētām valstīm (ICI+), kam pašreizējās DFS pieņemšanas laikā netika paredzēts finansējums, tomēr atkārtoti pauž atbalstu šiem instrumentiem; uzsver, ka attīstības sadarbības instrumentu nevar uzskatīt par fondu, pie kura vērsties, lai finansētu jebkuras 4. izdevumu kategorijā radušās jaunās vajadzības, bet tas ir izveidots un finansēts īpašiem mērķiem, ko ES vairākkārt ir apņēmusies sasniegt; tādēļ aicina Padomi vienoties par šo pasākumu daudzgadu finansēšanu, izmantojot visus Iestāžu nolīgumā paredzētos līdzekļus; |
| --- | --- |

46.

atkārtoti noraida ierosināto apropriāciju pārvietojumu no vairākiem instrumentiem un programmām par labu papildu pasākumiem banānu ražošanas nozarē un instrumentam sadarbībai ar industrializētām valstīm (ICI+), kam pašreizējās DFS pieņemšanas laikā netika paredzēts finansējums, tomēr atkārtoti pauž atbalstu šiem instrumentiem; uzsver, ka attīstības sadarbības instrumentu nevar uzskatīt par fondu, pie kura vērsties, lai finansētu jebkuras 4. izdevumu kategorijā radušās jaunās vajadzības, bet tas ir izveidots un finansēts īpašiem mērķiem, ko ES vairākkārt ir apņēmusies sasniegt; tādēļ aicina Padomi vienoties par šo pasākumu daudzgadu finansēšanu, izmantojot visus Iestāžu nolīgumā paredzētos līdzekļus;

| 47. | nolemj daļu no videi un dabas resursu, tostarp energoresursu, ilgtspējīgai apsaimniekošanai paredzētajām apropriācijām iekļaut rezervē, kamēr Komisija nav iesniegusi politiski saistošu dokumentu, pierādot, ka tūlītējo finansēšanas pasākumu kopums klimata jomā ir patiesi uzskatāms par papildinājumu, ka ES līdzekļi partnerreģioniem tiek piešķirti ģeogrāfiski līdzsvarotā veidā un ka tas nenotiek uz pašreizējo attīstības sadarbības programmu rēķina, kā arī sniedzot skaidru informāciju par saņēmēju atlases kritērijiem un par to nolīgumu saturu, kuri noslēgti ar jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

47.

nolemj daļu no videi un dabas resursu, tostarp energoresursu, ilgtspējīgai apsaimniekošanai paredzētajām apropriācijām iekļaut rezervē, kamēr Komisija nav iesniegusi politiski saistošu dokumentu, pierādot, ka tūlītējo finansēšanas pasākumu kopums klimata jomā ir patiesi uzskatāms par papildinājumu, ka ES līdzekļi partnerreģioniem tiek piešķirti ģeogrāfiski līdzsvarotā veidā un ka tas nenotiek uz pašreizējo attīstības sadarbības programmu rēķina, kā arī sniedzot skaidru informāciju par saņēmēju atlases kritērijiem un par to nolīgumu saturu, kuri noslēgti ar jaunattīstības valstīm;

| 48. | sāk īstenot vienotu pieeju attiecībā uz ES atbalsta taisnīgai tirdzniecībai integrēšanu visās attiecīgajās budžeta pozīcijās; |
| --- | --- |

48.

sāk īstenot vienotu pieeju attiecībā uz ES atbalsta taisnīgai tirdzniecībai integrēšanu visās attiecīgajās budžeta pozīcijās;

| 49. | uzskata, ka, pamatojoties uz četrpusējām sarunām par Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi, jācenšas konkretizēt KĀDP un KDAP uzdevumus, lai palielinātu pārredzamību un veicinātu budžeta pārskatāmību; tādēļ nolemj sadalīt 19 03 01, 19 03 03 un 19 03 07 pozīciju, izveidojot atsevišķas budžeta pozīcijas ES Uzraudzības misijai Gruzijā (EUMM Georgia), ES Tiesiskuma misijai Kosovā (EULEX Kosovo) un ES Policijas misijai Afganistānā (EUPOL Afghanistan), kas ir svarīgākās misijas, kuras 2011. gadā tiks īstenotas KĀDP/KDAP ietvaros; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka, pamatojoties uz četrpusējām sarunām par Eiropas Ārējās darbības dienesta izveidi, jācenšas konkretizēt KĀDP un KDAP uzdevumus, lai palielinātu pārredzamību un veicinātu budžeta pārskatāmību; tādēļ nolemj sadalīt 19 03 01, 19 03 03 un 19 03 07 pozīciju, izveidojot atsevišķas budžeta pozīcijas ES Uzraudzības misijai Gruzijā (EUMM Georgia), ES Tiesiskuma misijai Kosovā (EULEX Kosovo) un ES Policijas misijai Afganistānā (EUPOL Afghanistan), kas ir svarīgākās misijas, kuras 2011. gadā tiks īstenotas KĀDP/KDAP ietvaros;

| 50. | pauž izbrīnu, ka turpinās maksājumi bijušajiem komisāriem, kas atraduši citu darbu; stingri pieprasa Komisijai rūpīgi pārskatīt pašreizējās procedūras un līdz 2011. gada 30. aprīlim iesniegt Parlamentam detalizētu ziņojumu; |
| --- | --- |

50.

pauž izbrīnu, ka turpinās maksājumi bijušajiem komisāriem, kas atraduši citu darbu; stingri pieprasa Komisijai rūpīgi pārskatīt pašreizējās procedūras un līdz 2011. gada 30. aprīlim iesniegt Parlamentam detalizētu ziņojumu;

| 51. | atbilstoši savām rezolūcijām par transatlantiskajām attiecībām uzskata, ka ES un ASV stratēģiskā partnerība ir jākonkretizē, izveidojot īpašu budžeta pozīciju “Sadarbība ar Amerikas Savienotajām Valstīm”; |
| --- | --- |

51.

atbilstoši savām rezolūcijām par transatlantiskajām attiecībām uzskata, ka ES un ASV stratēģiskā partnerība ir jākonkretizē, izveidojot īpašu budžeta pozīciju “Sadarbība ar Amerikas Savienotajām Valstīm”;

| 52. | pauž pārliecību, ka vēl vairāk jāpalielina finansējums Kipras turku kopienai, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu Bezvēsts pazudušo personu komitejas darbam Kiprā, kā arī Kultūras mantojuma tehniskās komitejas atjaunošanas projektiem; uzskata, ka šo komiteju darbība ir ārkārtīgi nozīmīga abām Kipras kopienām; |
| --- | --- |

52.

pauž pārliecību, ka vēl vairāk jāpalielina finansējums Kipras turku kopienai, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu Bezvēsts pazudušo personu komitejas darbam Kiprā, kā arī Kultūras mantojuma tehniskās komitejas atjaunošanas projektiem; uzskata, ka šo komiteju darbība ir ārkārtīgi nozīmīga abām Kipras kopienām;

Par 5. izdevumu kategoriju

| 53. | noraida Padomes vispārējo nostāju attiecībā uz 5. izdevumu kategorijas izdevumiem, tos samazinot par vairāk nekā EUR 115 miljoniem, proti, summu, ko veido algu un pensiju korekcijas par 1,85 % neiekļaušana budžetā un līdzekļu samazinājums visās Eiropas skolu budžeta pozīcijās, kas ir pretrunā Parlamenta prioritātēm jaunatnes, izglītības un mobilitātes jomā; |
| --- | --- |

53.

noraida Padomes vispārējo nostāju attiecībā uz 5. izdevumu kategorijas izdevumiem, tos samazinot par vairāk nekā EUR 115 miljoniem, proti, summu, ko veido algu un pensiju korekcijas par 1,85 % neiekļaušana budžetā un līdzekļu samazinājums visās Eiropas skolu budžeta pozīcijās, kas ir pretrunā Parlamenta prioritātēm jaunatnes, izglītības un mobilitātes jomā;

| 54. | uzsver, ka šāda restriktīva pieeja, lai arī no ES budžeta un dalībvalstu viedokļa rada īstermiņa ietaupījumus, tomēr apdraud ES politikas nostādņu un programmu īstenošanu; turklāt uzsver, ka iestādēm jāpiešķir pietiekami daudz līdzekļu, lai tās varētu veikt savus uzdevumus, jo īpaši pēc LESD spēkā stāšanās; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka šāda restriktīva pieeja, lai arī no ES budžeta un dalībvalstu viedokļa rada īstermiņa ietaupījumus, tomēr apdraud ES politikas nostādņu un programmu īstenošanu; turklāt uzsver, ka iestādēm jāpiešķir pietiekami daudz līdzekļu, lai tās varētu veikt savus uzdevumus, jo īpaši pēc LESD spēkā stāšanās;

| 55. | tāpēc atjauno summas pirms Padomes veiktajiem samazinājumiem, tomēr algu korekcijai par 1,85 % paredzētos līdzekļus iekļauj rezervē, kamēr Tiesa nav pieņēmusi spriedumu šajā jautājumā; uzskata, ka šādu izdevumu iekļaušana budžetā apliecina pareizu un piesardzīgu budžeta pārvaldību; |
| --- | --- |

55.

tāpēc atjauno summas pirms Padomes veiktajiem samazinājumiem, tomēr algu korekcijai par 1,85 % paredzētos līdzekļus iekļauj rezervē, kamēr Tiesa nav pieņēmusi spriedumu šajā jautājumā; uzskata, ka šādu izdevumu iekļaušana budžetā apliecina pareizu un piesardzīgu budžeta pārvaldību;

| 56. | atjauno Komisijas sagatavoto budžeta projektu attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem samazinājumiem, izņemot līdzekļu samazinājumu konferencēm, sanāksmēm un komitejām; uzskata, ka Eiropas skolu budžeta samazinājumi ir nepieņemami; turklāt pauž neizpratni, ka Padome spēj precīzāk nekā pati Komisija izvērtēt paredzamo aizpildīto amata vietu īpatsvaru Komisijas dienestos; |
| --- | --- |

56.

atjauno Komisijas sagatavoto budžeta projektu attiecībā uz visiem iepriekš minētajiem samazinājumiem, izņemot līdzekļu samazinājumu konferencēm, sanāksmēm un komitejām; uzskata, ka Eiropas skolu budžeta samazinājumi ir nepieņemami; turklāt pauž neizpratni, ka Padome spēj precīzāk nekā pati Komisija izvērtēt paredzamo aizpildīto amata vietu īpatsvaru Komisijas dienestos;

| 57. | prasa Padomei ātri pieņemt grozījumu vēstuli Nr. 1/2011, lai Eiropas Ārējās darbības dienests 2011. gada pašā sākumā varētu sākt darboties un lai tam būtu pietiekams līdzekļu apjoms, taču nolemj apropriācijas iekļaut rezervē, kamēr Parlamenta attiecīgās struktūrvienības turpinās apspriesties ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos par prioritātēm, kuras finansēt no līdzekļiem, kas ietaupīti, apvienojot Komisijas un Padomes pašreizējās struktūras; |
| --- | --- |

57.

prasa Padomei ātri pieņemt grozījumu vēstuli Nr. 1/2011, lai Eiropas Ārējās darbības dienests 2011. gada pašā sākumā varētu sākt darboties un lai tam būtu pietiekams līdzekļu apjoms, taču nolemj apropriācijas iekļaut rezervē, kamēr Parlamenta attiecīgās struktūrvienības turpinās apspriesties ar Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos par prioritātēm, kuras finansēt no līdzekļiem, kas ietaupīti, apvienojot Komisijas un Padomes pašreizējās struktūras;

| 58. | atsevišķās administratīvās pozīcijās līdzekļus iekļauj rezervē, līdz tiek veiktas konkrētas darbības, turpmāki pasākumi vai Komisija iesniedz priekšlikumus, vai arī tādēļ, lai saņemtu papildu informāciju no Komisijas; jo īpaši prasa pārskatīt komisāru rīcības kodeksu un to stingri piemērot attiecībā uz bijušo Komisijas locekļu pensijas piešķiršanas noteikumiem, lai atļautu izmantot dažas no šīm rezervēm; |
| --- | --- |

58.

atsevišķās administratīvās pozīcijās līdzekļus iekļauj rezervē, līdz tiek veiktas konkrētas darbības, turpmāki pasākumi vai Komisija iesniedz priekšlikumus, vai arī tādēļ, lai saņemtu papildu informāciju no Komisijas; jo īpaši prasa pārskatīt komisāru rīcības kodeksu un to stingri piemērot attiecībā uz bijušo Komisijas locekļu pensijas piešķiršanas noteikumiem, lai atļautu izmantot dažas no šīm rezervēm;

Par aģentūrām

| 59. | principā atbalsta Komisijas sagatavoto aģentūru budžeta tāmi un noraida principus, ar kuriem pamatota Padomes nostāja attiecībā uz ES decentralizēto aģentūru budžetiem (salīdzinājumā ar 2010. gadu), proti:






  — | palielinājuma ierobežošana līdz 1,5 % pilnībā funkcionējošām aģentūrām, |
| --- | --- | --- |

59.

principā atbalsta Komisijas sagatavoto aģentūru budžeta tāmi un noraida principus, ar kuriem pamatota Padomes nostāja attiecībā uz ES decentralizēto aģentūru budžetiem (salīdzinājumā ar 2010. gadu), proti:

—

palielinājuma ierobežošana līdz 1,5 % pilnībā funkcionējošām aģentūrām,

| — | palielinājuma ierobežošana līdz 3 % tām aģentūrām, kam uzticēti jauni pienākumi, piešķirot tikai pusi no prasītajām amata vietām, |
| --- | --- |

—

palielinājuma ierobežošana līdz 3 % tām aģentūrām, kam uzticēti jauni pienākumi, piešķirot tikai pusi no prasītajām amata vietām,

| — | nekādu izmaiņu Komisijas priekšlikumā attiecībā uz jaunajām aģentūrām; |
| --- | --- |

—

nekādu izmaiņu Komisijas priekšlikumā attiecībā uz jaunajām aģentūrām;

| 60. | tomēr uzskata, ka ES subsīdijas tām aģentūrām, kuras iekasē maksas, nevajadzētu samazināt, atrēķinot piešķirto ieņēmumu summu, lai šādi tām nodrošinātu nepieciešamo budžeta elastību, ņemot vērā iekasēto maksu apjoma svārstīgumu; |
| --- | --- |

60.

tomēr uzskata, ka ES subsīdijas tām aģentūrām, kuras iekasē maksas, nevajadzētu samazināt, atrēķinot piešķirto ieņēmumu summu, lai šādi tām nodrošinātu nepieciešamo budžeta elastību, ņemot vērā iekasēto maksu apjoma svārstīgumu;

| 61. | turklāt nolemj palielināt 2011. gada budžeta piešķīrumu trim jaunajām finanšu uzraudzības aģentūrām atbilstoši aplēsēm par ietekmi uz budžetu, kas tapušas pēc sarunām ar Padomi, iekļaut rezervē Eiropas Policijas akadēmijai paredzētās apropriācijas, gaidot 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras iznākumu, un palielināt ES finansējumu Eiropas Izglītības fondam, ievērojot Parlamenta prioritātes, kā arī palielināt budžeta piešķīrumu Zivsaimniecības kontroles aģentūrai, lai tā spētu pildīt tai uzticētos inspekcijas pienākumus starptautiskajos ūdeņos; |
| --- | --- |

61.

turklāt nolemj palielināt 2011. gada budžeta piešķīrumu trim jaunajām finanšu uzraudzības aģentūrām atbilstoši aplēsēm par ietekmi uz budžetu, kas tapušas pēc sarunām ar Padomi, iekļaut rezervē Eiropas Policijas akadēmijai paredzētās apropriācijas, gaidot 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras iznākumu, un palielināt ES finansējumu Eiropas Izglītības fondam, ievērojot Parlamenta prioritātes, kā arī palielināt budžeta piešķīrumu Zivsaimniecības kontroles aģentūrai, lai tā spētu pildīt tai uzticētos inspekcijas pienākumus starptautiskajos ūdeņos;

Par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām

| 62. | uzsver, ka ir apstiprināts ierobežots skaits izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību, tās rūpīgi apsverot un izvērtējot un ņemot vērā arī lietderīgo un konstruktīvo pirmo novērtējumu, ko Komisija veikusi 2010. gada jūlijā, lai novērstu dublēšanos ar darbībām, kas jau tiek veiktas pašreizējo ES programmu ietvaros; atgādina, ka izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību mērķis ir formulēt politiskas prioritātes un īstenot jaunas iniciatīvas, kas vēlāk varētu kļūt par ES pasākumiem un programmām; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka ir apstiprināts ierobežots skaits izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību, tās rūpīgi apsverot un izvērtējot un ņemot vērā arī lietderīgo un konstruktīvo pirmo novērtējumu, ko Komisija veikusi 2010. gada jūlijā, lai novērstu dublēšanos ar darbībām, kas jau tiek veiktas pašreizējo ES programmu ietvaros; atgādina, ka izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību mērķis ir formulēt politiskas prioritātes un īstenot jaunas iniciatīvas, kas vēlāk varētu kļūt par ES pasākumiem un programmām;

I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX IEDAĻA

Vispārēji jautājumi

| 63. | atgādina, ka iestādēm budžets jāizstrādā, pamatojoties uz pareizu un efektīvu pārvaldību, un, ņemot vērā pašreizējās ekonomikas krīzes ietekmi, tām jāveic resursu efektīvai izmantošanai nepieciešami pasākumi, kas ļautu tām pildīt Lisabonas līgumā noteiktos pienākumus un vienlaikus ietaupīt, kur tas iespējams; |
| --- | --- |

63.

atgādina, ka iestādēm budžets jāizstrādā, pamatojoties uz pareizu un efektīvu pārvaldību, un, ņemot vērā pašreizējās ekonomikas krīzes ietekmi, tām jāveic resursu efektīvai izmantošanai nepieciešami pasākumi, kas ļautu tām pildīt Lisabonas līgumā noteiktos pienākumus un vienlaikus ietaupīt, kur tas iespējams;

| 64. | vērš uzmanību uz algu korekciju lietu, ko Komisija iesniegusi izskatīšanai Tiesā, un, ievērojot piesardzības principu, ir nolēmis iekļaut rezervē apropriācijas, kas segtu 2011. gadā nepieciešamo summu, ja Tiesas spriedums jautājumā par algu korekciju 1,85 % apmērā būtu Komisijai labvēlīgs; |
| --- | --- |

64.

vērš uzmanību uz algu korekciju lietu, ko Komisija iesniegusi izskatīšanai Tiesā, un, ievērojot piesardzības principu, ir nolēmis iekļaut rezervē apropriācijas, kas segtu 2011. gadā nepieciešamo summu, ja Tiesas spriedums jautājumā par algu korekciju 1,85 % apmērā būtu Komisijai labvēlīgs;

| 65. | norāda, ka Padome ir samazinājusi Horvātijai paredzētās apropriācijas, izmantojot citu pieņēmumu par Horvātijas pievienošanās datumu nekā Komisija; nolemj atbalstīt Komisijas pieeju, jo šobrīd nav jaunas informācijas, kas pamatotu izmaiņas; |
| --- | --- |

65.

norāda, ka Padome ir samazinājusi Horvātijai paredzētās apropriācijas, izmantojot citu pieņēmumu par Horvātijas pievienošanās datumu nekā Komisija; nolemj atbalstīt Komisijas pieeju, jo šobrīd nav jaunas informācijas, kas pamatotu izmaiņas;

| 66. | izvērtējot katras iestādes pieprasījumu, nolemj daļēji atjaunot iestādēm paredzētos, taču Padomes samazinātos budžeta līdzekļus gadījumos, kad attiecīgās iestādes konkrētās prasības ir uzskatāmas par pilnībā pamatotām; |
| --- | --- |

66.

izvērtējot katras iestādes pieprasījumu, nolemj daļēji atjaunot iestādēm paredzētos, taču Padomes samazinātos budžeta līdzekļus gadījumos, kad attiecīgās iestādes konkrētās prasības ir uzskatāmas par pilnībā pamatotām;

| 67. | uzsver — tas, ka Padome līdz šim nav pieņēmusi nostāju attiecībā uz budžeta grozījumu projektu Nr. 2/2010, kas skar Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, neatstāj izvēles iespējas un liek izskatīt šī budžeta grozījuma projekta saturu diskusijā par 2011. gada budžetu; |
| --- | --- |

67.

uzsver — tas, ka Padome līdz šim nav pieņēmusi nostāju attiecībā uz budžeta grozījumu projektu Nr. 2/2010, kas skar Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, neatstāj izvēles iespējas un liek izskatīt šī budžeta grozījuma projekta saturu diskusijā par 2011. gada budžetu;

I iedaļa —
     
  Eiropas Parlaments

Vispārēji jautājumi

| 68. | uzsver, ka divās iepriekšējas saskaņošanas sanāksmēs 2010. gada martā un aprīlī notika sarunas un ka daudzos jautājumos konkrēti rezultāti tika panākti tāmju sagatavošanas stadijā; atzinīgi vērtē šajās sanāksmēs parādīto labo gribu un konstruktīvo pieeju; atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada septembrī Prezidija pieņemtā grozījumu vēstule būtiski negroza tāmi; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka divās iepriekšējas saskaņošanas sanāksmēs 2010. gada martā un aprīlī notika sarunas un ka daudzos jautājumos konkrēti rezultāti tika panākti tāmju sagatavošanas stadijā; atzinīgi vērtē šajās sanāksmēs parādīto labo gribu un konstruktīvo pieeju; atzinīgi vērtē to, ka 2010. gada septembrī Prezidija pieņemtā grozījumu vēstule būtiski negroza tāmi;

| 69. | apzinās, ka ir jāpanāk grūti sasniedzams, bet pienācīgs līdzsvars starp vajadzību pilnībā īstenot Lisabonas līgumā noteiktos Parlamenta uzdevumus, kas prasa līdzekļu palielināšanu, un pareizas budžeta pārvaldības principa piemērošanu un mērenības ievērošanu finanšu krīzes laikā; tādēļ ir detalizēti izskatījis dažādas budžeta pozīcijas un nedaudz koriģējis tāmē iekļautās apropriācijas; |
| --- | --- |

69.

apzinās, ka ir jāpanāk grūti sasniedzams, bet pienācīgs līdzsvars starp vajadzību pilnībā īstenot Lisabonas līgumā noteiktos Parlamenta uzdevumus, kas prasa līdzekļu palielināšanu, un pareizas budžeta pārvaldības principa piemērošanu un mērenības ievērošanu finanšu krīzes laikā; tādēļ ir detalizēti izskatījis dažādas budžeta pozīcijas un nedaudz koriģējis tāmē iekļautās apropriācijas;

| 70. | norāda, ka Parlamenta kopējais budžeta apjoms, proti, EUR 1 700 349 283, ir 20,21 % no DSF 5. izdevumu kategorijas (administratīvās apropriācijas) izdevumiem, t. i., tas atbilst iepriekš pieņemtajās rezolūcijās paustajai nostādnei izdevumus noteikt aptuveni 20 % robežās; |
| --- | --- |

70.

norāda, ka Parlamenta kopējais budžeta apjoms, proti, EUR 1 700 349 283, ir 20,21 % no DSF 5. izdevumu kategorijas (administratīvās apropriācijas) izdevumiem, t. i., tas atbilst iepriekš pieņemtajās rezolūcijās paustajai nostādnei izdevumus noteikt aptuveni 20 % robežās;

| 71. | šajā sakarībā uzsver, ka minētajā summā ir ņemts vērā arī Lisabonas līgumā noteiktais kompetences jomu ievērojamais pieaugums un no tā izrietošās vajadzības pēc personāla un citiem resursiem; |
| --- | --- |

71.

šajā sakarībā uzsver, ka minētajā summā ir ņemts vērā arī Lisabonas līgumā noteiktais kompetences jomu ievērojamais pieaugums un no tā izrietošās vajadzības pēc personāla un citiem resursiem;

| 72. | norāda, ka budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinātā galīgā summa nozīmē neto samazinājumu EUR 6 198 071 apmērā salīdzinājumā ar budžeta projektu un EUR 25 029 014 — salīdzinājumā ar sākotnējiem budžeta priekšlikumiem pirms saskaņošanas ar Prezidiju; |
| --- | --- |

72.

norāda, ka budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinātā galīgā summa nozīmē neto samazinājumu EUR 6 198 071 apmērā salīdzinājumā ar budžeta projektu un EUR 25 029 014 — salīdzinājumā ar sākotnējiem budžeta priekšlikumiem pirms saskaņošanas ar Prezidiju;

| 73. | joprojām uzskata, ka jebkurā gadījumā visu iespējamo taupīšanas iespēju noteikšana un pieejamo resursu turpmāka reorganizācija un pārdale ir nozīmīgi budžeta politikas elementi, jo īpaši šajos ekonomikas krīzes laikos; |
| --- | --- |

73.

joprojām uzskata, ka jebkurā gadījumā visu iespējamo taupīšanas iespēju noteikšana un pieejamo resursu turpmāka reorganizācija un pārdale ir nozīmīgi budžeta politikas elementi, jo īpaši šajos ekonomikas krīzes laikos;

Cilvēkresursi

| 74. | norāda, ka par īpaši nozīmīgu ir uzskatāma netiešas palīdzības sniegšana deputātiem, kā to ierosinājis Prezidijs un apstiprinājusi Budžeta komiteja, nepārprotami stiprinot tādas jomas kā Parlamenta spēja veikt izpēti un analizēt politikas nostādnes, bibliotēkas pakalpojumi, politikas departamentu darbs un ar to saistītas jomas; atgādina, ka tas, ņemot vērā Parlamenta jauno un ietekmīgāko lomu, atbilstīgi papildina tiešās palīdzības pasākumus, kuri jau tika veicināti 2010. gada budžetā un pieņemot budžeta grozījumu Nr. 1/2010; |
| --- | --- |

74.

norāda, ka par īpaši nozīmīgu ir uzskatāma netiešas palīdzības sniegšana deputātiem, kā to ierosinājis Prezidijs un apstiprinājusi Budžeta komiteja, nepārprotami stiprinot tādas jomas kā Parlamenta spēja veikt izpēti un analizēt politikas nostādnes, bibliotēkas pakalpojumi, politikas departamentu darbs un ar to saistītas jomas; atgādina, ka tas, ņemot vērā Parlamenta jauno un ietekmīgāko lomu, atbilstīgi papildina tiešās palīdzības pasākumus, kuri jau tika veicināti 2010. gada budžetā un pieņemot budžeta grozījumu Nr. 1/2010;

| 75. | atgādina 2010. gada 18. maija rezolūciju par 2011 (8). finanšu gada tāmi Parlamenta ieņēmumiem un izdevumiem un tai pievienoto amatu sarakstu; tagad nolemj izdarīt dažas korekcijas, kas norādītas turpmākajos punktos; |
| --- | --- |

75.

atgādina 2010. gada 18. maija rezolūciju par 2011 (8). finanšu gada tāmi Parlamenta ieņēmumiem un izdevumiem un tai pievienoto amatu sarakstu; tagad nolemj izdarīt dažas korekcijas, kas norādītas turpmākajos punktos;

| 76. | atgādina lēmumu stiprināt bibliotēkas spēju sniegt pakalpojumus, šajā sakarībā 2011. gadam apstiprinot 15 jaunas amata vietas un pārveidojot 13 līgumdarbinieku vietas par pastāvīgām amata vietām; nolemj samazināt apropriācijas, kas saistītas ar 8 no šīm amata vietām, lai darbā pieņemšanas process notiktu pakāpeniski divu gadu laikā; |
| --- | --- |

76.

atgādina lēmumu stiprināt bibliotēkas spēju sniegt pakalpojumus, šajā sakarībā 2011. gadam apstiprinot 15 jaunas amata vietas un pārveidojot 13 līgumdarbinieku vietas par pastāvīgām amata vietām; nolemj samazināt apropriācijas, kas saistītas ar 8 no šīm amata vietām, lai darbā pieņemšanas process notiktu pakāpeniski divu gadu laikā;

| 77. | ir nolēmis paturēt rezervē apropriācijas saistībā ar “citām jomām” paredzētām 30 amata vietām (6 AD 5 un 24 AST 1), līdz tiks iesniegta prasītā informācija; |
| --- | --- |

77.

ir nolēmis paturēt rezervē apropriācijas saistībā ar “citām jomām” paredzētām 30 amata vietām (6 AD 5 un 24 AST 1), līdz tiks iesniegta prasītā informācija;

| 78. | nolemj apstiprināt akreditācijas dienesta pārveidi par iekšēju dienestu, kā ierosināts budžeta grozījumos, un tādēļ amatu sarakstā izveido 16 jaunas amata vietas (1 AD 5 un 15 AST 1), kā arī nodrošina attiecīgas apropriācijas; |
| --- | --- |

78.

nolemj apstiprināt akreditācijas dienesta pārveidi par iekšēju dienestu, kā ierosināts budžeta grozījumos, un tādēļ amatu sarakstā izveido 16 jaunas amata vietas (1 AD 5 un 15 AST 1), kā arī nodrošina attiecīgas apropriācijas;

| 79. | ņemot vērā budžeta grozījumus, apstiprina šādus pasākumus, kas neietekmē uz budžetu:






  — | 5 pašreizējo pagaidu amata vietu pārveide par pastāvīgām amata vietām (1 AD 9T par 1 AD 5P, 1 AD 8T par 1 AD 5P, 1 AD 5T par 1 AD 5P un 2 AST 3T par 2 AST 1P), |
| --- | --- | --- |

79.

ņemot vērā budžeta grozījumus, apstiprina šādus pasākumus, kas neietekmē uz budžetu:

—

5 pašreizējo pagaidu amata vietu pārveide par pastāvīgām amata vietām (1 AD 9T par 1 AD 5P, 1 AD 8T par 1 AD 5P, 1 AD 5T par 1 AD 5P un 2 AST 3T par 2 AST 1P),

| — | divu AD 11 pakāpes pagaidu amata vietu pārveide par AD 12 pakāpes amata vietām, |
| --- | --- |

—

divu AD 11 pakāpes pagaidu amata vietu pārveide par AD 12 pakāpes amata vietām,

| — | 15 AST amata vietu (5 AST 10, 5 AST 6 un 5 AST 5) pārveide par 15 AD 5 amata vietām; |
| --- | --- |

—

15 AST amata vietu (5 AST 10, 5 AST 6 un 5 AST 5) pārveide par 15 AD 5 amata vietām;

| 80. | ir izņēmis no rezerves Horvātijai paredzētās apropriācijas EUR 3 miljonu apmērā atbilstoši iepriekš pieņemtajam lēmumam par apropriāciju pārvietojumu C1/2010 un ir pārvietojis šīs apropriācijas uz līgumdarbinieku pieņemšanai paredzēto budžeta pozīciju; |
| --- | --- |

80.

ir izņēmis no rezerves Horvātijai paredzētās apropriācijas EUR 3 miljonu apmērā atbilstoši iepriekš pieņemtajam lēmumam par apropriāciju pārvietojumu C1/2010 un ir pārvietojis šīs apropriācijas uz līgumdarbinieku pieņemšanai paredzēto budžeta pozīciju;

Tieša palīdzība deputātiem

| 81. | ņemot vērā iepriekšējās ar budžeta grozījumu Nr. 1/2010 saistītās padziļinātās debates par parlamentāro piemaksu un Prezidija priekšlikumus 2011. gadam attiecībā uz līdzekļu palielināšanas otro kārtu, nolemj paturēt šīs apropriācijas rezervē; pieņem zināšanai administrācijas saņemtās atbildes, bet neuzskata, ka tās pārliecinoši pamatotu līdzekļu turpmāku palielināšanu šajā posmā; atgādina par informācijas pieprasījumu, par kuru nobalsoja, pieņemot 2010. gada 25. marta rezolūciju par 2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm (9); |
| --- | --- |

81.

ņemot vērā iepriekšējās ar budžeta grozījumu Nr. 1/2010 saistītās padziļinātās debates par parlamentāro piemaksu un Prezidija priekšlikumus 2011. gadam attiecībā uz līdzekļu palielināšanas otro kārtu, nolemj paturēt šīs apropriācijas rezervē; pieņem zināšanai administrācijas saņemtās atbildes, bet neuzskata, ka tās pārliecinoši pamatotu līdzekļu turpmāku palielināšanu šajā posmā; atgādina par informācijas pieprasījumu, par kuru nobalsoja, pieņemot 2010. gada 25. marta rezolūciju par 2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm (9);

| 82. | noraida Prezidija prasību kvestoru palīgu amata pakāpi paaugstināt no AST 4 uz AST 8; |
| --- | --- |

82.

noraida Prezidija prasību kvestoru palīgu amata pakāpi paaugstināt no AST 4 uz AST 8;

Ēku politika

| 83. | ir izdarījis grozījumus budžeta 2008. posteņa nosaukumā, lai palielinātu dažādu ar ēkām saistītu projektu pārredzamību; |
| --- | --- |

83.

ir izdarījis grozījumus budžeta 2008. posteņa nosaukumā, lai palielinātu dažādu ar ēkām saistītu projektu pārredzamību;

| 84. | prasa, lai regulāri tiktu iesniegta informācija par to ar ēkām saistīto projektu attīstību, kuri ievērojami ietekmē budžetu (piemēram, KAD ēka), un gaida atbildes par to, kā budžetu varētu finansiāli ietekmēt iespējamie vienlaikus īstenotie ēku projekti Briselē; |
| --- | --- |

84.

prasa, lai regulāri tiktu iesniegta informācija par to ar ēkām saistīto projektu attīstību, kuri ievērojami ietekmē budžetu (piemēram, KAD ēka), un gaida atbildes par to, kā budžetu varētu finansiāli ietekmēt iespējamie vienlaikus īstenotie ēku projekti Briselē;

Komunikācijas un informācijas politika

| 85. | ņem vērā atbildi, kas sniegta par pašreizējo stāvokli attiecībā uz zināšanu pārvaldības sistēmu, kaut gan šajā projekta posmā vēl nav iespējams noteikt, vai projekts attaisnos uz to liktās cerības; uzsver, ka ir vajadzīgs šīs sistēmas ieviešanas grafiks; atgādina rezolūcijā par pamatnostādnēm iekļauto prasību, proti, ka šādai sistēmai jābūt Eiropas iedzīvotājiem viegli pieejamai internetā; pieprasa informāciju par to, kā ietaupīt līdzekļus pēc zināšanu pārvaldības sistēmas ieviešanas; |
| --- | --- |

85.

ņem vērā atbildi, kas sniegta par pašreizējo stāvokli attiecībā uz zināšanu pārvaldības sistēmu, kaut gan šajā projekta posmā vēl nav iespējams noteikt, vai projekts attaisnos uz to liktās cerības; uzsver, ka ir vajadzīgs šīs sistēmas ieviešanas grafiks; atgādina rezolūcijā par pamatnostādnēm iekļauto prasību, proti, ka šādai sistēmai jābūt Eiropas iedzīvotājiem viegli pieejamai internetā; pieprasa informāciju par to, kā ietaupīt līdzekļus pēc zināšanu pārvaldības sistēmas ieviešanas;

| 86. | norāda, ka diezgan daudzi deputāti ir uzdevuši jautājumus par IT mobilitātes projekta saturu un pašreizējo stāvokli, tādēļ, iespējams, būs vajadzīga pamatīgāka analīze un apspriešana; ir nolēmis ar šo projektu saistītās apropriācijas pagaidām iekļaut rezervē, lai šo projektu varētu pamatīgāk apspriest un analizēt; |
| --- | --- |

86.

norāda, ka diezgan daudzi deputāti ir uzdevuši jautājumus par IT mobilitātes projekta saturu un pašreizējo stāvokli, tādēļ, iespējams, būs vajadzīga pamatīgāka analīze un apspriešana; ir nolēmis ar šo projektu saistītās apropriācijas pagaidām iekļaut rezervē, lai šo projektu varētu pamatīgāk apspriest un analizēt;

| 87. | prasa to pastāvīgi informēt par norisēm saistībā ar Parlamenta interneta televīzijas kanālu Web TV un nolemj EUR 1 miljonu iekļaut rezervē; |
| --- | --- |

87.

prasa to pastāvīgi informēt par norisēm saistībā ar Parlamenta interneta televīzijas kanālu Web TV un nolemj EUR 1 miljonu iekļaut rezervē;

Ar vidi saistīti jautājumi

| 88. | atkārtoti pauž atbalstu konkrētu stimulu un pasākumu efektīvai īstenošanai, lai plašāk un veiksmīgāk izmantotu transportlīdzekļus, kas rada mazāk piesārņojuma nekā lidmašīnas un automobiļi, piemēram, sabiedrisko transportu un divriteņus, jo tas, iespējams, arī palīdzētu noteikt nākotnē iespējamos ietaupījumus transportlīdzekļiem paredzētās budžeta pozīcijās; |
| --- | --- |

88.

atkārtoti pauž atbalstu konkrētu stimulu un pasākumu efektīvai īstenošanai, lai plašāk un veiksmīgāk izmantotu transportlīdzekļus, kas rada mazāk piesārņojuma nekā lidmašīnas un automobiļi, piemēram, sabiedrisko transportu un divriteņus, jo tas, iespējams, arī palīdzētu noteikt nākotnē iespējamos ietaupījumus transportlīdzekļiem paredzētās budžeta pozīcijās;

| 89. | ievērojot līdzīgu pieeju, uzsver, ka jāturpina izstrādāt pasākumus ar mērķi uzlabot resursu efektīvu izmantošanu gan budžeta, gan ietekmes uz vidi izteiksmē; |
| --- | --- |

89.

ievērojot līdzīgu pieeju, uzsver, ka jāturpina izstrādāt pasākumus ar mērķi uzlabot resursu efektīvu izmantošanu gan budžeta, gan ietekmes uz vidi izteiksmē;

| 90. | ir gandarīts par iespēju ietaupīt vēl vairāk līdzekļu (kopumā EUR 4 miljonus) budžeta pozīcijās, kas paredzētas deputātu komandējumu izdevumiem un enerģijas patēriņam; |
| --- | --- |

90.

ir gandarīts par iespēju ietaupīt vēl vairāk līdzekļu (kopumā EUR 4 miljonus) budžeta pozīcijās, kas paredzētas deputātu komandējumu izdevumiem un enerģijas patēriņam;

Daudzgadu projekti un citi izdevumu posteņi

| 91. | attiecībā uz Eiropas vēstures namu nolemj turpmākiem pētījumiem pieprasītos EUR 2,5 miljonus iekļaut rezervē; norāda — kamēr nav izvērtēti arhitektu priekšlikumi, nav iespējams gūt priekšstatu par ierosinātā projekta kopējām izmaksām; turklāt norāda arī uz pārējām dažādās Parlamenta rezolūcijās paustajām prasībām — piemēram, par iespējamo sadarbību ar citām iestādēm un potenciālajiem ieinteresētajiem partneriem —, kas joprojām ir palikušas bez atbildes; |
| --- | --- |

91.

attiecībā uz Eiropas vēstures namu nolemj turpmākiem pētījumiem pieprasītos EUR 2,5 miljonus iekļaut rezervē; norāda — kamēr nav izvērtēti arhitektu priekšlikumi, nav iespējams gūt priekšstatu par ierosinātā projekta kopējām izmaksām; turklāt norāda arī uz pārējām dažādās Parlamenta rezolūcijās paustajām prasībām — piemēram, par iespējamo sadarbību ar citām iestādēm un potenciālajiem ieinteresētajiem partneriem —, kas joprojām ir palikušas bez atbildes;

| 92. | ir nolēmis koriģēt apropriācijas vēl vairākās budžeta pozīcijās un izveidot rezerves saistībā ar dažām budžeta pozīcijām, kurām precīzu nepieciešamo apropriāciju apjomu ir grūti prognozēt un kurās gada laikā, iespējams, būs vajadzīgi papildu līdzekļi vai, gluži pretēji, var veidoties ietaupījumi; |
| --- | --- |

92.

ir nolēmis koriģēt apropriācijas vēl vairākās budžeta pozīcijās un izveidot rezerves saistībā ar dažām budžeta pozīcijām, kurām precīzu nepieciešamo apropriāciju apjomu ir grūti prognozēt un kurās gada laikā, iespējams, būs vajadzīgi papildu līdzekļi vai, gluži pretēji, var veidoties ietaupījumi;

| 93. | atgādina, ka tāmes izstrādes laikā un saskaņošanas procedūrā starp Budžeta komiteju un Prezidiju, sākotnējā summa EUR 1,2 miljonu apmērā, kas bija paredzēta, lai finansētu Prezidija lēmumu ieviest t. s. amatpersonas piemaksu, tika samazināta līdz EUR 400 000; turklāt atgādina, ka izdevumus, kas saistīti ar šo amatpersonas piemaksu, var atlīdzināt tikai tad, ja tiek uzrādīti apliecinoši dokumenti, kas pilnībā pamato šādas izmaksas; norāda, ka citi palielinājumi salīdzinājumā ar 2010. gadu galvenokārt paredzēti reprezentācijas priekšmetu krājumu atjaunošanai protokola dienestos; uzskata, ka, šogad atjaunojot minētos krājumus, turpmākajos gados izdevumi šajā postenī varētu samazināties; uzsver, ka jo īpaši ekonomikas krīzes laikā ir apdomīgi jāizskata pieteikumi komandējumiem uz kādu no Parlamenta darba vietām vai citviet un jāierobežo reprezentācijas izdevumi; tādēļ ļoti atzinīgi vērtētu šādu izdevumu samazināšanos gada laikā salīdzinājumā ar sākotnēji prognozētajām vajadzībām; |
| --- | --- |

93.

atgādina, ka tāmes izstrādes laikā un saskaņošanas procedūrā starp Budžeta komiteju un Prezidiju, sākotnējā summa EUR 1,2 miljonu apmērā, kas bija paredzēta, lai finansētu Prezidija lēmumu ieviest t. s. amatpersonas piemaksu, tika samazināta līdz EUR 400 000; turklāt atgādina, ka izdevumus, kas saistīti ar šo amatpersonas piemaksu, var atlīdzināt tikai tad, ja tiek uzrādīti apliecinoši dokumenti, kas pilnībā pamato šādas izmaksas; norāda, ka citi palielinājumi salīdzinājumā ar 2010. gadu galvenokārt paredzēti reprezentācijas priekšmetu krājumu atjaunošanai protokola dienestos; uzskata, ka, šogad atjaunojot minētos krājumus, turpmākajos gados izdevumi šajā postenī varētu samazināties; uzsver, ka jo īpaši ekonomikas krīzes laikā ir apdomīgi jāizskata pieteikumi komandējumiem uz kādu no Parlamenta darba vietām vai citviet un jāierobežo reprezentācijas izdevumi; tādēļ ļoti atzinīgi vērtētu šādu izdevumu samazināšanos gada laikā salīdzinājumā ar sākotnēji prognozētajām vajadzībām;

IV iedaļa —
     
  Tiesa

| 94. | nolemj no pieprasītajām 39 izveidot 29 jaunas amata vietas, galvenokārt tādēļ, ka ir ievērojami palielinājies izskatāmo lietu skaits un ar to saistītais darba apjoms, kā rezultātā ir vajadzīgs vairāk juristu lingvistu un tulkošanas pakalpojumu (šim nolūkam ir paredzētas 24 no jaunajām amata vietām), kā arī dažu citu pamatotu palielinājumu dēļ; |
| --- | --- |

94.

nolemj no pieprasītajām 39 izveidot 29 jaunas amata vietas, galvenokārt tādēļ, ka ir ievērojami palielinājies izskatāmo lietu skaits un ar to saistītais darba apjoms, kā rezultātā ir vajadzīgs vairāk juristu lingvistu un tulkošanas pakalpojumu (šim nolūkam ir paredzētas 24 no jaunajām amata vietām), kā arī dažu citu pamatotu palielinājumu dēļ;

| 95. | norāda, ka tas, kā Padome savā lasījumā ir samazinājusi šajā budžeta pozīcijā iekļautās apropriācijas, pienācīgi neatspoguļo amata vietu augsto aizpildīšanas līmeni, ko Tiesai izdevās sasniegt 2009. gadā un 2010. gada pirmajā pusē; tādēļ ir nolēmis, ka 3 % samazinājums, ko noteikusi Padome (un kas līdzvērtīgs standarta samazinājuma likmes palielināšanai no 2,5 % līdz 5,5 %), ir jāsamazina līdz 1 %, lai varētu īstenot Tiesas amatu sarakstā iekļautās vajadzības un ļautu Tiesai pienācīgi pildīt savas funkcijas; |
| --- | --- |

95.

norāda, ka tas, kā Padome savā lasījumā ir samazinājusi šajā budžeta pozīcijā iekļautās apropriācijas, pienācīgi neatspoguļo amata vietu augsto aizpildīšanas līmeni, ko Tiesai izdevās sasniegt 2009. gadā un 2010. gada pirmajā pusē; tādēļ ir nolēmis, ka 3 % samazinājums, ko noteikusi Padome (un kas līdzvērtīgs standarta samazinājuma likmes palielināšanai no 2,5 % līdz 5,5 %), ir jāsamazina līdz 1 %, lai varētu īstenot Tiesas amatu sarakstā iekļautās vajadzības un ļautu Tiesai pienācīgi pildīt savas funkcijas;

| 96. | ieņem kompromisa nostāju attiecībā uz dažām atbalsta izdevumu pozīcijām, piešķirot tām vairāk līdzekļu, nekā noteikusi Padome, bet mazāk, nekā ierosināts budžeta projektā; izņēmums ir daži ar IT saistīti izdevumi, kuriem, ņemot vērā ārējās revīzijas ieteikumus, divās budžeta pozīcijās līdzekļi tiek piešķirti pilnā apmērā; |
| --- | --- |

96.

ieņem kompromisa nostāju attiecībā uz dažām atbalsta izdevumu pozīcijām, piešķirot tām vairāk līdzekļu, nekā noteikusi Padome, bet mazāk, nekā ierosināts budžeta projektā; izņēmums ir daži ar IT saistīti izdevumi, kuriem, ņemot vērā ārējās revīzijas ieteikumus, divās budžeta pozīcijās līdzekļi tiek piešķirti pilnā apmērā;

V iedaļa —
     
  Revīzijas palāta

| 97. | norāda, ka Padome ir tikai minimāli grozījusi Revīzijas palātas budžeta projektu un ka tādējādi noteiktie apjomi kopumā varētu būt pieņemami; atzīmē, ka, pēdējos divos gados par 32 amata vietām palielinot revidenta amata vietu skaitu, papildu personālu Revīzijas palāta, ierobežojot savas vajadzības, vairs nav pieprasījusi, lai gan sākotnēji bija plānojusi to darīt; |
| --- | --- |

97.

norāda, ka Padome ir tikai minimāli grozījusi Revīzijas palātas budžeta projektu un ka tādējādi noteiktie apjomi kopumā varētu būt pieņemami; atzīmē, ka, pēdējos divos gados par 32 amata vietām palielinot revidenta amata vietu skaitu, papildu personālu Revīzijas palāta, ierobežojot savas vajadzības, vairs nav pieprasījusi, lai gan sākotnēji bija plānojusi to darīt;

| 98. | atzinīgi vērtē Revīzijas palātas sistemātisko apņemšanos samazināt savas administratīvā atbalsta izmaksas un veikt iekšējas budžeta revīzijas; vēlas pamatīgāk izpētīt to, cik lielā mērā Revīzijas palātas šajā jomā gūto pieredzi varētu izmantot citas iestādes; |
| --- | --- |

98.

atzinīgi vērtē Revīzijas palātas sistemātisko apņemšanos samazināt savas administratīvā atbalsta izmaksas un veikt iekšējas budžeta revīzijas; vēlas pamatīgāk izpētīt to, cik lielā mērā Revīzijas palātas šajā jomā gūto pieredzi varētu izmantot citas iestādes;

VI iedaļa —
     
  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 99. | atbilstoši tam, ko vasarā jau ierosināja prezidentvalsts Spānija, nolemj piedāvāt kompromisa risinājumu attiecībā uz jaunām amata vietām, kas pieprasītas, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā, proti, plašāku pilnvaru un lielāka darba apjoma vajadzībām izveidot šādas 11 jaunas amata vietas: 6 AD 5, 3 pagaidu AD 9 un 2 AST 3 amata vietas; |
| --- | --- |

99.

atbilstoši tam, ko vasarā jau ierosināja prezidentvalsts Spānija, nolemj piedāvāt kompromisa risinājumu attiecībā uz jaunām amata vietām, kas pieprasītas, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā, proti, plašāku pilnvaru un lielāka darba apjoma vajadzībām izveidot šādas 11 jaunas amata vietas: 6 AD 5, 3 pagaidu AD 9 un 2 AST 3 amata vietas;

| 100. | norāda, ka šīs amata vietas cita starpā ir paredzētas arī šīs komitejas veiktspējas palielināšanai jomās, kas saistītas ar konsultatīvo darbu, programmu izstrādi un attiecībām ar pilsonisko sabiedrību, un ka šāds risinājums ir pieņemams kompromiss, apsverot gan šīs komitejas sākotnējos pieprasījumus, gan Padomes apstiprināto budžeta projektu; |
| --- | --- |

100.

norāda, ka šīs amata vietas cita starpā ir paredzētas arī šīs komitejas veiktspējas palielināšanai jomās, kas saistītas ar konsultatīvo darbu, programmu izstrādi un attiecībām ar pilsonisko sabiedrību, un ka šāds risinājums ir pieņemams kompromiss, apsverot gan šīs komitejas sākotnējos pieprasījumus, gan Padomes apstiprināto budžeta projektu;

| 101. | ņemot vērā pašlaik brīvo amata vietu skaitu un uzklausījis komitejas viedokli šajā jautājumā, nolemj algām piemērot nevis Padomes ierosināto 5,5 %, bet gan 4,5 % samazinājuma likmi, lai komiteja bez grūtībām varētu efektīvi īstenot darbā pieņemšanas procedūras, aizpildot brīvās amata vietas; |
| --- | --- |

101.

ņemot vērā pašlaik brīvo amata vietu skaitu un uzklausījis komitejas viedokli šajā jautājumā, nolemj algām piemērot nevis Padomes ierosināto 5,5 %, bet gan 4,5 % samazinājuma likmi, lai komiteja bez grūtībām varētu efektīvi īstenot darbā pieņemšanas procedūras, aizpildot brīvās amata vietas;

| 102. | uzsver, ka komitejai ir nevilcinoties jāīsteno principiālais lēmums atmaksāt saviem locekļiem izdevumus par transporta biļetēm, pamatojoties uz reālajām izmaksām, un likvidēt pašlaik iespējamo vienotas likmes sistēmu; atzinīgi vērtē šo principiālo lēmumu, ir piešķīris šai sistēmas maiņai vajadzīgās apropriācijas un arī turpmāk sekos tam, kā šis jautājums tiek risināts; |
| --- | --- |

102.

uzsver, ka komitejai ir nevilcinoties jāīsteno principiālais lēmums atmaksāt saviem locekļiem izdevumus par transporta biļetēm, pamatojoties uz reālajām izmaksām, un likvidēt pašlaik iespējamo vienotas likmes sistēmu; atzinīgi vērtē šo principiālo lēmumu, ir piešķīris šai sistēmas maiņai vajadzīgās apropriācijas un arī turpmāk sekos tam, kā šis jautājums tiek risināts;

| 103. | piekrīt dažās atbalsta izdevumu pozīcijās līdzekļu apjomu salīdzinājumā ar Padomes lasījumā noteikto palielināt, tomēr mazāk, nekā ierosināts budžeta projektā; |
| --- | --- |

103.

piekrīt dažās atbalsta izdevumu pozīcijās līdzekļu apjomu salīdzinājumā ar Padomes lasījumā noteikto palielināt, tomēr mazāk, nekā ierosināts budžeta projektā;

VII iedaļa —
     
  Reģionu komiteja

| 104. | atbilstoši tam, ko vasarā jau ierosināja prezidentvalsts Spānija, nolemj piedāvāt kompromisa risinājumu attiecībā uz jaunām amata vietām, kas pieprasītas, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā, proti, plašāku pilnvaru un lielāka darba apjoma vajadzībām izveidot šādas 18 jaunas amata vietas: 2 AD 9, 5 AD 7, 7 AD 5, 2 AST 3 un 2 AST 1 amata vietas; |
| --- | --- |

104.

atbilstoši tam, ko vasarā jau ierosināja prezidentvalsts Spānija, nolemj piedāvāt kompromisa risinājumu attiecībā uz jaunām amata vietām, kas pieprasītas, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā, proti, plašāku pilnvaru un lielāka darba apjoma vajadzībām izveidot šādas 18 jaunas amata vietas: 2 AD 9, 5 AD 7, 7 AD 5, 2 AST 3 un 2 AST 1 amata vietas;

| 105. | norāda, ka šīs amata vietas cita starpā ir paredzētas arī šīs komitejas veiktspējas palielināšanai jomās, kas saistītas ar subsidiaritāti, teritoriālo kohēziju, ietekmes novērtējumiem, konsultatīvo darbu un plašākiem reģionu sadarbības pasākumiem; |
| --- | --- |

105.

norāda, ka šīs amata vietas cita starpā ir paredzētas arī šīs komitejas veiktspējas palielināšanai jomās, kas saistītas ar subsidiaritāti, teritoriālo kohēziju, ietekmes novērtējumiem, konsultatīvo darbu un plašākiem reģionu sadarbības pasākumiem;

| 106. | uzklausījis šīs komitejas argumentus attiecībā uz darbā pieņemtā personāla un brīvo amata vietu skaitu, nolemj noteikt vispārēju 5 % samazinājuma likmi; |
| --- | --- |

106.

uzklausījis šīs komitejas argumentus attiecībā uz darbā pieņemtā personāla un brīvo amata vietu skaitu, nolemj noteikt vispārēju 5 % samazinājuma likmi;

| 107. | apsverot gan šīs komitejas pieprasījumus, gan Padomes noteiktos samazinājumus attiecībā uz dažādām atbalsta izdevumu pozīcijām, ieņem kompromisa nostāju; |
| --- | --- |

107.

apsverot gan šīs komitejas pieprasījumus, gan Padomes noteiktos samazinājumus attiecībā uz dažādām atbalsta izdevumu pozīcijām, ieņem kompromisa nostāju;

VIII iedaļa —
     
  Eiropas Ombuds

| 108. | uzskata, ka šīs iestādes budžeta projekts ir ļoti labi sagatavots, turklāt norāda, ka Padome tajā ir ierosinājusi tikai dažas izmaiņas; |
| --- | --- |

108.

uzskata, ka šīs iestādes budžeta projekts ir ļoti labi sagatavots, turklāt norāda, ka Padome tajā ir ierosinājusi tikai dažas izmaiņas;

| 109. | tomēr uzsver, ka nepiekrīt Padomes viedoklim jautājumā par 1 pagaidu amata vietas izveidi — tas neietekmētu budžetu, jo šie paši izdevumi pašlaik tiek apmaksāti saskaņā ar līgumiem, un tādēļ nolemj to apstiprināt; |
| --- | --- |

109.

tomēr uzsver, ka nepiekrīt Padomes viedoklim jautājumā par 1 pagaidu amata vietas izveidi — tas neietekmētu budžetu, jo šie paši izdevumi pašlaik tiek apmaksāti saskaņā ar līgumiem, un tādēļ nolemj to apstiprināt;

IX iedaļa —
     
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 110. | ņemot vērā šīs iestādes kombinēto darba apjomu, pildot gan iepriekš spēkā esošos, gan ar Lisabonas līgumu noteiktos jaunos pienākumus, kā rezultātā ir biežāk jāsniedz konsultācijas, pirms tiek pieņemts tiesību akts, kas ietekmē datu aizsardzību, ir nolēmis izveidot 2 jaunas amata vietas (1 AD 6 un 1 AD 9) 2011. gadam; |
| --- | --- |

110.

ņemot vērā šīs iestādes kombinēto darba apjomu, pildot gan iepriekš spēkā esošos, gan ar Lisabonas līgumu noteiktos jaunos pienākumus, kā rezultātā ir biežāk jāsniedz konsultācijas, pirms tiek pieņemts tiesību akts, kas ietekmē datu aizsardzību, ir nolēmis izveidot 2 jaunas amata vietas (1 AD 6 un 1 AD 9) 2011. gadam;

| 111. | ir noteicis ierobežojumus attiecībā uz citās pozīcijās pieprasītajiem palielinājumiem un prasa Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam šīs vajadzības īstenot ar pašas iestādes resursiem, izmantojot jau esošos budžeta līdzekļus; |
| --- | --- |

111.

ir noteicis ierobežojumus attiecībā uz citās pozīcijās pieprasītajiem palielinājumiem un prasa Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam šīs vajadzības īstenot ar pašas iestādes resursiem, izmantojot jau esošos budžeta līdzekļus;

*

* *

| 112. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī citām attiecīgajām iestādēm un struktūrām. |
| --- | --- |

112.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī citām attiecīgajām iestādēm un struktūrām.

---

(1)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0086.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0205.

(6)  OV C 27 E, 31.1.2008., 214. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0328.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0171.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0087.

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/162

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisDrošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošana strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, un strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti ***I

P7_TA(2010)0373

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (COM(2008)0637 – C6-0340/2008 – 2008/0193(COD))

2012/C 70 E/26

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0637),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 137. panta 2. punktu un 141. un 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6–0340/2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 137. panta 2. punktu un 141. un 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6–0340/2008),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par ES darbību 294. panta 3. punktu, 153. panta 2. punktu un 157. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par ES darbību 294. panta 3. punktu, 153. panta 2. punktu un 157. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 13. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 13. maija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 37., 55. un 175. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 37., 55. un 175. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas pirmo ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0267/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas pirmo ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0267/2009),

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas otro ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7–0032/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas otro ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7–0032/2010),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz iesniegt savu priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 277, 17.11.2009., 102. lpp.

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisP7_TC1-COD(2008)0193

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, un pasākumu ieviešanu, lai palīdzētu strādājošajiem saskaņot darba un ģimenes dzīvi

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punktu un 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 153. pantā paredzēts, ka, lai sasniegtu LESD 151. pantā izvirzītos mērķus, Savienība atbalsta un papildina dalībvalstu darbības, ar ko uzlabo darba apstākļus, lai aizsargātu darbinieku drošību un veselību un nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 153. pantā paredzēts, ka, lai sasniegtu LESD 151. pantā izvirzītos mērķus, Savienība atbalsta un papildina dalībvalstu darbības, ar ko uzlabo darba apstākļus, lai aizsargātu darbinieku drošību un veselību un nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā.

| (2) | LESD 157. pantā paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas minēto procedūru, apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, pieņem pasākumus, lai nodrošinātu to, ka nodarbinātības un profesiju jautājumos ir ievērots princips, kas paredz vienādas iespējas un vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm. |
| --- | --- |

(2)

LESD 157. pantā paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas minēto procedūru, apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, pieņem pasākumus, lai nodrošinātu to, ka nodarbinātības un profesiju jautājumos ir ievērots princips, kas paredz vienādas iespējas un vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm.

| (3) | Šī direktīva attiecas ne tikai uz veselības un drošības jautājumiem, kas skar strādājošas grūtnieces vai sievietes, kuras strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošas sievietes, kas baro bērnu ar krūti, bet tās specifikas dēļ arī uz tādiem vienlīdzīgas attieksmes jautājumiem kā tiesības atgriezties tajā pašā vai līdzvērtīga darba vietā, noteikumiem par atlaišanu un tiesībām, kas izriet no darba līguma, vai par labāku finansiālo atbalstu atvaļinājuma laikā, tāpēc šīs direktīvas juridiskais pamats ir LESD 153. un 157. pants kopā. |
| --- | --- |

(3)

Šī direktīva attiecas ne tikai uz veselības un drošības jautājumiem, kas skar strādājošas grūtnieces vai sievietes, kuras strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošas sievietes, kas baro bērnu ar krūti, bet tās specifikas dēļ arī uz tādiem vienlīdzīgas attieksmes jautājumiem kā tiesības atgriezties tajā pašā vai līdzvērtīga darba vietā, noteikumiem par atlaišanu un tiesībām, kas izriet no darba līguma, vai par labāku finansiālo atbalstu atvaļinājuma laikā, tāpēc šīs direktīvas juridiskais pamats ir LESD 153. un 157. pants kopā.

| (4) | Vīriešu un sieviešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatprincips. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantā aizliegta jebkāda diskriminācija dzimuma dēļ un pieprasīts, lai visās jomās būtu nodrošināta sieviešu un vīriešu līdztiesība,
  tostarp attiecībā uz darba un privātās dzīves līdzsvarošanu
  . |
| --- | --- |

(4)

Vīriešu un sieviešu līdztiesība ir Eiropas Savienības pamatprincips. Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. un 23. pantā aizliegta jebkāda diskriminācija dzimuma dēļ un pieprasīts, lai visās jomās būtu nodrošināta sieviešu un vīriešu līdztiesība,
  tostarp attiecībā uz darba un privātās dzīves līdzsvarošanu
  .

| (5) | Saskaņā ar Līgums par Eiropas Savienību 3. pantu šādas līdztiesības veicināšana ir viens no Savienības būtiskākajiem uzdevumiem. Līdzīgi arī LESD 8. pants nosaka, ka, veicot jebkuru darbību, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību un sekmēt sieviešu un vīriešu līdztiesību. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Līgums par Eiropas Savienību 3. pantu šādas līdztiesības veicināšana ir viens no Savienības būtiskākajiem uzdevumiem. Līdzīgi arī LESD 8. pants nosaka, ka, veicot jebkuru darbību, Savienība tiecas novērst nevienlīdzību un sekmēt sieviešu un vīriešu līdztiesību.

| (6) | Tiesas 2008. gada 26. februāra spriedumā Lietā Nr. C-506/06 Mayr pret Flöckner (3) norādīts, ka strādājošu sieviešu nostādīšana neizdevīgā stāvoklī, ja viņas nav darbā saistībā ar in vitro mākslīgo apaugļošanu, ir diskriminācija dzimuma dēļ. |
| --- | --- |

(6)

Tiesas 2008. gada 26. februāra spriedumā Lietā Nr. C-506/06 Mayr pret Flöckner (3) norādīts, ka strādājošu sieviešu nostādīšana neizdevīgā stāvoklī, ja viņas nav darbā saistībā ar in vitro mākslīgo apaugļošanu, ir diskriminācija dzimuma dēļ.

| (7) | Sievietes tiesības pēc grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma atgriezties savā amatā vai tam līdzvērtīgā amatā ir paredzētas 15. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvā 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (4). |
| --- | --- |

(7)

Sievietes tiesības pēc grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma atgriezties savā amatā vai tam līdzvērtīgā amatā ir paredzētas 15. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvā 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (4).

| (8) | Ar Padomes Direktīvu 92/85/EEK (5) īsteno pasākumus, kuru mērķis ir veicināt drošības un veselības aizsardzības uzlabojumus darbā strādājošām grūtniecēm un sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti. |
| --- | --- |

(8)

Ar Padomes Direktīvu 92/85/EEK (5) īsteno pasākumus, kuru mērķis ir veicināt drošības un veselības aizsardzības uzlabojumus darbā strādājošām grūtniecēm un sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti.

| (9) | Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumos tika izvirzīts mērķis, ka dalībvalstīm būtu jānovērš apgrūtinājumi sieviešu iesaistei darba tirgū un līdz 2010. gadam jācenšas izveidot bērnu aprūpes struktūrvienības vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu līdz trīs gadu vecumam tā, lai šie pakalpojumi būtu vienlīdz pieejami gan pilsētās, gan laukos. |
| --- | --- |

(9)

Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumos tika izvirzīts mērķis, ka dalībvalstīm būtu jānovērš apgrūtinājumi sieviešu iesaistei darba tirgū un līdz 2010. gadam jācenšas izveidot bērnu aprūpes struktūrvienības vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un vismaz 33 % bērnu līdz trīs gadu vecumam tā, lai šie pakalpojumi būtu vienlīdz pieejami gan pilsētās, gan laukos.

| (10) | Pasaules Veselības organizācija 2002. gada 16. aprīlī nāca klajā ar vispārējo stratēģiju zīdaiņu un mazu bērnu barošanai, kura apstiprināta ar 55. Pasaules Veselības asamblejas Rezolūciju Nr. 55.25 un kurā norādīts, ka zīdaiņu barošana tikai ar mātes pienu pirmo sešu dzīves mēnešu laikā nodrošina viņu pilnvērtīgu augšanu un attīstību. Ņemot vērā šo rezolūciju, dalībvalstīm būtu jāsekmē minētajam mērķim atbilstīga atvaļinājuma piešķiršana. |
| --- | --- |

(10)

Pasaules Veselības organizācija 2002. gada 16. aprīlī nāca klajā ar vispārējo stratēģiju zīdaiņu un mazu bērnu barošanai, kura apstiprināta ar 55. Pasaules Veselības asamblejas Rezolūciju Nr. 55.25 un kurā norādīts, ka zīdaiņu barošana tikai ar mātes pienu pirmo sešu dzīves mēnešu laikā nodrošina viņu pilnvērtīgu augšanu un attīstību. Ņemot vērā šo rezolūciju, dalībvalstīm būtu jāsekmē minētajam mērķim atbilstīga atvaļinājuma piešķiršana.

| (11) | Viena no sešām prioritārajām darbības jomām, kas noteiktas Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumā “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010”, ir panākt stabilāku darba, privātās un ģimenes dzīves līdzsvaru. Šajā sakarā Komisija apņēmās pārskatīt dzimumu līdztiesības jomā spēkā esošos tiesību aktus, lai vajadzības gadījumā tos mūsdienīgotu. Komisija ir arī paziņojusi, ka, lai uzlabotu dzimumu līdztiesības pārvaldību, tai vajadzētu “pārskatīt spēkā esošos ES tiesību aktus par dzimumu līdztiesību, kas nav iekļauti, 2005. gadā izdarot pārstrādāšanu, ar nolūku atjaunināt, mūsdienīgot un pārstrādāt, ja vajadzīgs”. Direktīva 92/85/EEK netika pārstrādāta. |
| --- | --- |

(11)

Viena no sešām prioritārajām darbības jomām, kas noteiktas Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumā “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010”, ir panākt stabilāku darba, privātās un ģimenes dzīves līdzsvaru. Šajā sakarā Komisija apņēmās pārskatīt dzimumu līdztiesības jomā spēkā esošos tiesību aktus, lai vajadzības gadījumā tos mūsdienīgotu. Komisija ir arī paziņojusi, ka, lai uzlabotu dzimumu līdztiesības pārvaldību, tai vajadzētu “pārskatīt spēkā esošos ES tiesību aktus par dzimumu līdztiesību, kas nav iekļauti, 2005. gadā izdarot pārstrādāšanu, ar nolūku atjaunināt, mūsdienīgot un pārstrādāt, ja vajadzīgs”. Direktīva 92/85/EEK netika pārstrādāta.

| (12) | Komisija 2008. gada 2. jūlija paziņojumā “Atjaunināta sociālā programma — iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” apstiprināja nepieciešamību labāk saskaņot privāto un profesionālo dzīvi. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2008. gada 2. jūlija paziņojumā “Atjaunināta sociālā programma — iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā” apstiprināja nepieciešamību labāk saskaņot privāto un profesionālo dzīvi.

| (13) | Visiem vecākiem ir tiesības rūpēties par savu bērnu. |
| --- | --- |

(13)

Visiem vecākiem ir tiesības rūpēties par savu bērnu.

| (14) | Šajā direktīvā noteiktajam grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam nevajadzētu būt pretrunā ar dalībvalstīs paredzētajiem noteikumiem par bērna kopšanas atvaļinājumu, un direktīvai nevajadzētu ierobežot minētos noteikumus. Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, paternitātes atvaļinājums un bērna kopšanas atvaļinājums papildina cits citu un, būdami savstarpēji saistīti, var sekmēt labāku darba un ģimenes dzīves saskaņotību. |
| --- | --- |

(14)

Šajā direktīvā noteiktajam grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam nevajadzētu būt pretrunā ar dalībvalstīs paredzētajiem noteikumiem par bērna kopšanas atvaļinājumu, un direktīvai nevajadzētu ierobežot minētos noteikumus. Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums, paternitātes atvaļinājums un bērna kopšanas atvaļinājums papildina cits citu un, būdami savstarpēji saistīti, var sekmēt labāku darba un ģimenes dzīves saskaņotību.

| (15) | Strādājošai sievietei, kas ir adoptējusi bērnu, vajadzētu būt tādām pašām tiesībām kā dabiskiem vecākiem un iespējai ņemt grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu ar tādiem pašiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(15)

Strādājošai sievietei, kas ir adoptējusi bērnu, vajadzētu būt tādām pašām tiesībām kā dabiskiem vecākiem un iespējai ņemt grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu ar tādiem pašiem nosacījumiem.

| (16) | Strādājošas grūtnieces un sievietes, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošas sievietes, kas baro bērnu ar krūti, ir mazāk aizsargātas, tāpēc jānosaka viņām tiesības uz vismaz
  20 nedēļas ilgu nepārtrauktu
  grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, ko piešķir pirms un/vai pēc dzemdībām, kā arī obligāti jāpiešķir vismaz sešas nedēļas ilgs grūtniecības un dzemdību atvaļinājums pēc dzemdībām. |
| --- | --- |

(16)

Strādājošas grūtnieces un sievietes, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošas sievietes, kas baro bērnu ar krūti, ir mazāk aizsargātas, tāpēc jānosaka viņām tiesības uz vismaz
  20 nedēļas ilgu nepārtrauktu
  grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, ko piešķir pirms un/vai pēc dzemdībām, kā arī obligāti jāpiešķir vismaz sešas nedēļas ilgs grūtniecības un dzemdību atvaļinājums pēc dzemdībām.

| (17) | Bērnu ar invaliditāti aprūpe rada īpašas problēmas strādājošām mātēm, un sabiedrībai tas būtu jāatzīst. Tā kā bērnu ar invaliditāti mātes ir mazāk aizsargātas, viņām ir jāpiešķir papildu grūtniecības un dzemdību atvaļinājums; šajā direktīvā būtu jānosaka obligātais šāda atvaļinājuma ilgums. |
| --- | --- |

(17)

Bērnu ar invaliditāti aprūpe rada īpašas problēmas strādājošām mātēm, un sabiedrībai tas būtu jāatzīst. Tā kā bērnu ar invaliditāti mātes ir mazāk aizsargātas, viņām ir jāpiešķir papildu grūtniecības un dzemdību atvaļinājums; šajā direktīvā būtu jānosaka obligātais šāda atvaļinājuma ilgums.

| (18) | Lai atvaļinājumu uzskatītu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu šīs direktīvas nozīmē, dalībvalstī pieejamajam ar ģimeni saistītajam atvaļinājumam būtu jāilgst ilgāk nekā Padomes Direktīvā 96/34/EK (1996. gada 3. jūnijs) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu (6) paredzētie periodi, tam vajadzētu būt apmaksātam, kā paredzēts šajā direktīvā, un saistībā ar to vajadzētu būt nodrošinātām šajā direktīvā paredzētajām tiesībām atlaišanas gadījumā, tiesībām atgriezties tajā pašā darbā vai līdzvērtīgā amatā, kā arī diskriminācijas aizliegumam. |
| --- | --- |

(18)

Lai atvaļinājumu uzskatītu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu šīs direktīvas nozīmē, dalībvalstī pieejamajam ar ģimeni saistītajam atvaļinājumam būtu jāilgst ilgāk nekā Padomes Direktīvā 96/34/EK (1996. gada 3. jūnijs) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu (6) paredzētie periodi, tam vajadzētu būt apmaksātam, kā paredzēts šajā direktīvā, un saistībā ar to vajadzētu būt nodrošinātām šajā direktīvā paredzētajām tiesībām atlaišanas gadījumā, tiesībām atgriezties tajā pašā darbā vai līdzvērtīgā amatā, kā arī diskriminācijas aizliegumam.

| (19) | Tiesa ir konsekventi atzinusi, ka saistībā ar vienlīdzīgas attieksmes principu ir leģitīmi aizsargāt sievietes bioloģisko stāvokli grūtniecības laikā un pēc tā. Turklāt tā ir konsekventi lēmusi, ka jebkura nelabvēlīga attieksme pret sievieti saistībā ar grūtniecību vai maternitāti ir tieša diskriminācija dzimuma dēļ. |
| --- | --- |

(19)

Tiesa ir konsekventi atzinusi, ka saistībā ar vienlīdzīgas attieksmes principu ir leģitīmi aizsargāt sievietes bioloģisko stāvokli grūtniecības laikā un pēc tā. Turklāt tā ir konsekventi lēmusi, ka jebkura nelabvēlīga attieksme pret sievieti saistībā ar grūtniecību vai maternitāti ir tieša diskriminācija dzimuma dēļ.

| (20) | Pamatojoties uz vienlīdzīgas attieksmes principu, Tiesa ir arī atzinusi to sievietes tiesību aizsardzību, kuras izriet no darba līguma, jo īpaši tiesības atgriezties tajā paša vai līdzvērtīgā darbā ar nosacījumiem, kas nav mazāk labvēlīgi, kā arī izmantot visus darba apstākļu uzlabojumus, kuri ieviesti viņas prombūtnes laikā. |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz vienlīdzīgas attieksmes principu, Tiesa ir arī atzinusi to sievietes tiesību aizsardzību, kuras izriet no darba līguma, jo īpaši tiesības atgriezties tajā paša vai līdzvērtīgā darbā ar nosacījumiem, kas nav mazāk labvēlīgi, kā arī izmantot visus darba apstākļu uzlabojumus, kuri ieviesti viņas prombūtnes laikā.

| (21) | Ar “līdzvērtīgo” amatu saprot tādu amatu, kas pēc būtības ir tāds pats kā iepriekšējais amats gan attiecībā uz darba algu, gan pienākumiem, vai, ja tas nav iespējams, līdzīgu amatu, kas atbilst strādājošā kvalifikācijai un pašreizējai algai. |
| --- | --- |

(21)

Ar “līdzvērtīgo” amatu saprot tādu amatu, kas pēc būtības ir tāds pats kā iepriekšējais amats gan attiecībā uz darba algu, gan pienākumiem, vai, ja tas nav iespējams, līdzīgu amatu, kas atbilst strādājošā kvalifikācijai un pašreizējai algai.

| (22) | Ņemot vērā demogrāfiskās tendences Savienībā, ir jāveicina dzimstības līmeņa paaugstināšanās, pieņemot īpašus tiesību aktus un pasākumus efektīvākai darba, privātās un ģimenes dzīves apvienošanai. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā demogrāfiskās tendences Savienībā, ir jāveicina dzimstības līmeņa paaugstināšanās, pieņemot īpašus tiesību aktus un pasākumus efektīvākai darba, privātās un ģimenes dzīves apvienošanai.

| (23) | Tāpēc sievietes būtu jāaizsargā pret diskrimināciju grūtniecības vai grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma dēļ un viņām nepieciešami pienācīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi
  , lai tiktu ievērotas viņu tiesības uz cilvēka cienīgiem darba apstākļiem un labāku darba un ģimenes dzīves saskaņotību
  . |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc sievietes būtu jāaizsargā pret diskrimināciju grūtniecības vai grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma dēļ un viņām nepieciešami pienācīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi
  , lai tiktu ievērotas viņu tiesības uz cilvēka cienīgiem darba apstākļiem un labāku darba un ģimenes dzīves saskaņotību
  .

| (24) | Padomes un par nodarbinātību un sociālo politiku atbildīgo ministru 2000. gada 29. jūnija Rezolūcijā par sieviešu un vīriešu līdzsvarotu piedalīšanos darba un ģimenes dzīvē (7) dalībvalstis ir aicinātas meklēt iespēju savā tiesību sistēmā atzīt strādājošiem vīriešiem individuālas un nenododamas tiesības uz paternitātes atvaļinājumu, saglabājot ar viņu darbu saistītās tiesības. |
| --- | --- |

(24)

Padomes un par nodarbinātību un sociālo politiku atbildīgo ministru 2000. gada 29. jūnija Rezolūcijā par sieviešu un vīriešu līdzsvarotu piedalīšanos darba un ģimenes dzīvē (7) dalībvalstis ir aicinātas meklēt iespēju savā tiesību sistēmā atzīt strādājošiem vīriešiem individuālas un nenododamas tiesības uz paternitātes atvaļinājumu, saglabājot ar viņu darbu saistītās tiesības.

| (25) | Lai palīdzētu strādājošajiem apvienot darba un ģimenes dzīvi, svarīgi ir paredzēt ilgāku grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, tostarp attiecībā uz gadījumiem, kad adoptē par 12 mēnešiem jaunākus bērnus. Strādājošai personai, kas ir adoptējusi par 12 mēnešiem jaunāku bērnu, vajadzētu būt tādām pašām tiesībām kā dabiskiem vecākiem un iespējai ņemt grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu vai paternitātes atvaļinājumu ar tādiem pašiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(25)

Lai palīdzētu strādājošajiem apvienot darba un ģimenes dzīvi, svarīgi ir paredzēt ilgāku grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, tostarp attiecībā uz gadījumiem, kad adoptē par 12 mēnešiem jaunākus bērnus. Strādājošai personai, kas ir adoptējusi par 12 mēnešiem jaunāku bērnu, vajadzētu būt tādām pašām tiesībām kā dabiskiem vecākiem un iespējai ņemt grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu vai paternitātes atvaļinājumu ar tādiem pašiem nosacījumiem.

| (26) | Lai palīdzētu strādājošajiem saskaņot darba un ģimenes dzīvi un panāktu vīriešu un sieviešu īstu vienlīdzību, ir svarīgi paredzēt vīriešiem tiesības izmantot apmaksātu paternitātes atvaļinājumu, ko piešķir ar līdzvērtīgiem noteikumiem kā grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, izņemot attiecībā uz ilgumu, nolūkā pamazām izveidot iepriekš minētajam mērķim nepieciešamos apstākļus. Šīs tiesības jāparedz arī neprecētiem pāriem. Dalībvalstis tiek aicinātas meklēt iespēju savā tiesību sistēmā piešķirt strādājošiem vīriešiem individuālas un nenododamas tiesības uz paternitātes atvaļinājumu, saglabājot no darba līguma izrietošās tiesības. |
| --- | --- |

(26)

Lai palīdzētu strādājošajiem saskaņot darba un ģimenes dzīvi un panāktu vīriešu un sieviešu īstu vienlīdzību, ir svarīgi paredzēt vīriešiem tiesības izmantot apmaksātu paternitātes atvaļinājumu, ko piešķir ar līdzvērtīgiem noteikumiem kā grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, izņemot attiecībā uz ilgumu, nolūkā pamazām izveidot iepriekš minētajam mērķim nepieciešamos apstākļus. Šīs tiesības jāparedz arī neprecētiem pāriem. Dalībvalstis tiek aicinātas meklēt iespēju savā tiesību sistēmā piešķirt strādājošiem vīriešiem individuālas un nenododamas tiesības uz paternitātes atvaļinājumu, saglabājot no darba līguma izrietošās tiesības.

| (27) | Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos Eiropas Savienībā un Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu “Eiropas demogrāfiskā nākotne — kā pārvērst problēmu par iespēju”, ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu efektīvu maternitātes un paternitātes aizsardzību. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā iedzīvotāju novecošanos Eiropas Savienībā un Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumu “Eiropas demogrāfiskā nākotne — kā pārvērst problēmu par iespēju”, ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu efektīvu maternitātes un paternitātes aizsardzību.

| (28) | Komisijas Zaļā grāmata “Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām” attiecas uz to, ka dalībvalstīs ir zems dzimstības līmenis un tas ir nepietiekams, lai iedzīvotāju sastāvs atjaunotos. Tādēļ ir jāparedz pasākumi attiecībā uz strādājošo sieviešu darba apstākļiem pirms grūtniecības, grūtniecības laikā un pēc tās. Būtu lietderīgi izmantot to dalībvalstu labāko praksi, kurās ir augsts dzimstības līmenis, vienlaikus nodrošinot sieviešu palikšanu darba tirgū. |
| --- | --- |

(28)

Komisijas Zaļā grāmata “Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām” attiecas uz to, ka dalībvalstīs ir zems dzimstības līmenis un tas ir nepietiekams, lai iedzīvotāju sastāvs atjaunotos. Tādēļ ir jāparedz pasākumi attiecībā uz strādājošo sieviešu darba apstākļiem pirms grūtniecības, grūtniecības laikā un pēc tās. Būtu lietderīgi izmantot to dalībvalstu labāko praksi, kurās ir augsts dzimstības līmenis, vienlaikus nodrošinot sieviešu palikšanu darba tirgū.

| (29) | Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības Padomes 2007. gada decembra secinājumos par sieviešu un vīriešu līdzsvarotu piedalīšanos profesionālajā dzīvē, izaugsmē un sociālajā kohēzijā Padome atzīst, ka pasākumi, kuru mērķis ir radīt darba un ģimenes dzīves apvienošanas iespējas, ir ļoti svarīgi, lai nodrošinātu vīriešu un sieviešu vienlīdzību darba tirgū. |
| --- | --- |

(29)

Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju aizsardzības Padomes 2007. gada decembra secinājumos par sieviešu un vīriešu līdzsvarotu piedalīšanos profesionālajā dzīvē, izaugsmē un sociālajā kohēzijā Padome atzīst, ka pasākumi, kuru mērķis ir radīt darba un ģimenes dzīves apvienošanas iespējas, ir ļoti svarīgi, lai nodrošinātu vīriešu un sieviešu vienlīdzību darba tirgū.

| (30) | Šī direktīva neskar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem (8), kas pārstrādāta Direktīvā 2006/54/EK. |
| --- | --- |

(30)

Šī direktīva neskar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīvu 2002/73/EK, ar kuru groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba iespējām, profesionālo izglītību un paaugstināšanu amatā, kā arī darba nosacījumiem (8), kas pārstrādāta Direktīvā 2006/54/EK.

| (31) | Jānodrošina, lai strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, būtu aizsargāta drošība un veselība un lai šī aizsardzība nebūtu pretrunā principiem, kas noteikti direktīvās par vienlīdzīgu pret vīriešiem un sievietēm. |
| --- | --- |

(31)

Jānodrošina, lai strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, būtu aizsargāta drošība un veselība un lai šī aizsardzība nebūtu pretrunā principiem, kas noteikti direktīvās par vienlīdzīgu pret vīriešiem un sievietēm.

| (32) | Lai efektīvāk aizsargātu strādājošas grūtnieces un sievietes, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošas sievietes, kuras baro bērnu ar krūti, attiecībā uz prima facie gadījumiem, kad ir pārkāptas ar šo direktīvu noteiktās tiesības, jāpielāgo noteikumi par pienākumu pierādīt. Lai minētās tiesības varētu efektīvi piemērot, jānosaka, ka tad, ja ir sniegta liecība par šādu pārkāpumu, pienākums pierādīt attiecas uz atbildētāju. |
| --- | --- |

(32)

Lai efektīvāk aizsargātu strādājošas grūtnieces un sievietes, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošas sievietes, kuras baro bērnu ar krūti, attiecībā uz prima facie gadījumiem, kad ir pārkāptas ar šo direktīvu noteiktās tiesības, jāpielāgo noteikumi par pienākumu pierādīt. Lai minētās tiesības varētu efektīvi piemērot, jānosaka, ka tad, ja ir sniegta liecība par šādu pārkāpumu, pienākums pierādīt attiecas uz atbildētāju.

| (33) | Noteikumam par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu ir nozīme tikai tad, ja saglabā visas no darba līguma izrietošās tiesības, tostarp pilnu darba samaksu un tiesības uz līdzvērtīgu pabalstu. |
| --- | --- |

(33)

Noteikumam par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu ir nozīme tikai tad, ja saglabā visas no darba līguma izrietošās tiesības, tostarp pilnu darba samaksu un tiesības uz līdzvērtīgu pabalstu.

| (34) | Lai efektīvi īstenotu vienlīdzīgas attieksmes principu, vajadzīga pienācīga tiesas aizsardzība pret viktimizāciju. |
| --- | --- |

(34)

Lai efektīvi īstenotu vienlīdzīgas attieksmes principu, vajadzīga pienācīga tiesas aizsardzība pret viktimizāciju.

| (35) | Dalībvalstīm jāparedz efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas par to pienākumu nepildīšanu, kas izriet no šīs direktīvas. |
| --- | --- |

(35)

Dalībvalstīm jāparedz efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas par to pienākumu nepildīšanu, kas izriet no šīs direktīvas.

| (36) | Dalībvalstis tiek aicinātas savās tiesību sistēmās ieviest pasākumus, ar ko nodrošina reālu un efektīvu kompensāciju vai atlīdzību, kuru dalībvalstis uzskata par atbilstīgu kaitējumam, kas nodarīts strādājošai personai, ja nav izpildītas šajā direktīvā paredzētās saistības, turklāt minētajiem pasākumiem jābūt preventīviem, efektīviem un proporcionāliem nodarītajam kaitējumam. |
| --- | --- |

(36)

Dalībvalstis tiek aicinātas savās tiesību sistēmās ieviest pasākumus, ar ko nodrošina reālu un efektīvu kompensāciju vai atlīdzību, kuru dalībvalstis uzskata par atbilstīgu kaitējumam, kas nodarīts strādājošai personai, ja nav izpildītas šajā direktīvā paredzētās saistības, turklāt minētajiem pasākumiem jābūt preventīviem, efektīviem un proporcionāliem nodarītajam kaitējumam.

| (37) | Pieredze rāda, ka aizsardzība pret šīs direktīvas garantēto tiesību pārkāpumiem, tiktu pastiprināta, ja vienlīdzību veicinošo iestāžu kompetencē būtu radušos problēmu analīze ar mērķi izvērtēt iespējamos risinājumus un paredzēt praktisku palīdzību upuriem. Tāpēc, lai sasniegtu šo mērķi, šajā direktīvā jāiekļauj attiecīgs noteikums. |
| --- | --- |

(37)

Pieredze rāda, ka aizsardzība pret šīs direktīvas garantēto tiesību pārkāpumiem, tiktu pastiprināta, ja vienlīdzību veicinošo iestāžu kompetencē būtu radušos problēmu analīze ar mērķi izvērtēt iespējamos risinājumus un paredzēt praktisku palīdzību upuriem. Tāpēc, lai sasniegtu šo mērķi, šajā direktīvā jāiekļauj attiecīgs noteikums.

| (38) | Diskriminācijas upuriem būtu jānodrošina atbilstīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Lai nodrošinātu efektīvāku aizsardzību, arī apvienībām, organizācijām un citām juridiskajām personām vajadzētu būt iespējai saskaņā ar dalībvalstī noteikto kārtību iesaistīties tiesvedībā cietušā(-s) vārdā vai viņa(-s) atbalstam, neierobežojot attiecīgās valsts procesuālos noteikumus par pārstāvību un aizstāvību tiesās. |
| --- | --- |

(38)

Diskriminācijas upuriem būtu jānodrošina atbilstīgi tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Lai nodrošinātu efektīvāku aizsardzību, arī apvienībām, organizācijām un citām juridiskajām personām vajadzētu būt iespējai saskaņā ar dalībvalstī noteikto kārtību iesaistīties tiesvedībā cietušā(-s) vārdā vai viņa(-s) atbalstam, neierobežojot attiecīgās valsts procesuālos noteikumus par pārstāvību un aizstāvību tiesās.

| (39) | Dalībvalstīm būs jāveicina un jāatbalsta sociālo partneru aktīva iesaistīšanās, lai labāk informētu attiecīgās personas un panāktu efektīvāku risinājumu. Veicinot dialogu ar iepriekšminētajām organizācijām, dalībvalstis varētu iegūt vairāk atgriezeniskās informācijas un labāku ieskatu par šīs direktīvas īstenošanu praksē, kā arī par iespējamām problēmām, kas varētu rasties, apkarojot diskrimināciju. |
| --- | --- |

(39)

Dalībvalstīm būs jāveicina un jāatbalsta sociālo partneru aktīva iesaistīšanās, lai labāk informētu attiecīgās personas un panāktu efektīvāku risinājumu. Veicinot dialogu ar iepriekšminētajām organizācijām, dalībvalstis varētu iegūt vairāk atgriezeniskās informācijas un labāku ieskatu par šīs direktīvas īstenošanu praksē, kā arī par iespējamām problēmām, kas varētu rasties, apkarojot diskrimināciju.

| (40) | Šī direktīva nosaka prasību minimumu, tādējādi sniedzot dalībvalstīm iespēju ieviest vai saglabāt labvēlīgākus noteikumus. Šīs direktīvas īstenošana nav attaisnojums, lai samazinātu aizsardzības līmeni, kas jau panākts katrā dalībvalstī
  un jo īpaši tādos valstu tiesību aktos, kuros, paredzot paternitātes atvaļinājumu un grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, mātēm ir noteiktas tiesības uz vismaz 20 nedēļu ilgu atvaļinājumu, ko piešķir pirms un/vai pēc dzemdībām un atalgo vismaz šajā direktīvā noteiktajā līmenī
  . |
| --- | --- |

(40)

Šī direktīva nosaka prasību minimumu, tādējādi sniedzot dalībvalstīm iespēju ieviest vai saglabāt labvēlīgākus noteikumus. Šīs direktīvas īstenošana nav attaisnojums, lai samazinātu aizsardzības līmeni, kas jau panākts katrā dalībvalstī
  un jo īpaši tādos valstu tiesību aktos, kuros, paredzot paternitātes atvaļinājumu un grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, mātēm ir noteiktas tiesības uz vismaz 20 nedēļu ilgu atvaļinājumu, ko piešķir pirms un/vai pēc dzemdībām un atalgo vismaz šajā direktīvā noteiktajā līmenī
  .

| (41) | Dalībvalstīm būtu jāveicina sociālo partneru dialogs un dialogs ar nevalstiskajām organizācijām, lai apzinātu dažādus diskriminācijas veidus un tos apkarotu. |
| --- | --- |

(41)

Dalībvalstīm būtu jāveicina sociālo partneru dialogs un dialogs ar nevalstiskajām organizācijām, lai apzinātu dažādus diskriminācijas veidus un tos apkarotu.

| (42) | Ņemot vērā to, ka veicamās rīcības mērķus, proti, uzlabot minimālo aizsardzības līmeni strādājošām grūtniecēm un sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kuras baro bērnu ar krūti, un uzlabot vienlīdzīgas attieksmes principa efektīvu īstenošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs aizsardzības atšķirīgā līmeņa dēļ, šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā to, ka veicamās rīcības mērķus, proti, uzlabot minimālo aizsardzības līmeni strādājošām grūtniecēm un sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kuras baro bērnu ar krūti, un uzlabot vienlīdzīgas attieksmes principa efektīvu īstenošanu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs aizsardzības atšķirīgā līmeņa dēļ, šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 92/85/EEK groza šādi.

| (1) | Direktīvas 1. pantā iekļauj šādu punktu.




  “1.
     
  a Šīs direktīvas mērķis ir arī paplašināt strādājošu grūtnieču un sieviešu, kuras strādā pēcdzemdību periodā, iespējas palikt darba tirgū vai tajā atgriezties un labāk apvienot darba dzīvi ar privāto un ģimenes dzīvi.”; |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 1. pantā iekļauj šādu punktu.

“1.
     
  a Šīs direktīvas mērķis ir arī paplašināt strādājošu grūtnieču un sieviešu, kuras strādā pēcdzemdību periodā, iespējas palikt darba tirgū vai tajā atgriezties un labāk apvienot darba dzīvi ar privāto un ģimenes dzīvi.”;

| (2) | Direktīvas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu.



  “2. pants


  Definīcijas



  Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:










  a) | “strādājoša grūtniece” ir strādājoša grūtniece neatkarīgi no darba līguma veida, tostarp mājkalpotāja, kas informē darba devēju par savu stāvokli saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai valsts praksi; |
| --- | --- | --- |

(2)

Direktīvas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu.

“2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

a)

“strādājoša grūtniece” ir strādājoša grūtniece neatkarīgi no darba līguma veida, tostarp mājkalpotāja, kas informē darba devēju par savu stāvokli saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai valsts praksi;

| b) | “sieviete, kas strādā pēcdzemdību periodā”, ir sieviete neatkarīgi no darba līguma veida, tostarp mājkalpotāja, kas strādā pēcdzemdību periodā, kā noteikts valsts tiesību aktos un/vai saskaņā ar valsts praksi, un kura informē darba devēju par savu stāvokli saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem un/vai praksi; šajā direktīvā to attiecina arī uz strādājošu sievieti, kas nesen adoptējusi bērnu; |
| --- | --- |

b)

“sieviete, kas strādā pēcdzemdību periodā”, ir sieviete neatkarīgi no darba līguma veida, tostarp mājkalpotāja, kas strādā pēcdzemdību periodā, kā noteikts valsts tiesību aktos un/vai saskaņā ar valsts praksi, un kura informē darba devēju par savu stāvokli saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem un/vai praksi; šajā direktīvā to attiecina arī uz strādājošu sievieti, kas nesen adoptējusi bērnu;

| c) | “strādājoša sieviete, kas baro bērnu ar krūti”, ir strādājoša sieviete neatkarīgi no darba līguma veida, tostarp mājkalpotāja, kas baro bērnu ar krūti, kā noteikts valsts tiesību aktos un/vai saskaņā ar valsts praksi, un kura informē darba devēju par savu stāvokli saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem un/vai praksi.”; |
| --- | --- |

c)

“strādājoša sieviete, kas baro bērnu ar krūti”, ir strādājoša sieviete neatkarīgi no darba līguma veida, tostarp mājkalpotāja, kas baro bērnu ar krūti, kā noteikts valsts tiesību aktos un/vai saskaņā ar valsts praksi, un kura informē darba devēju par savu stāvokli saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem un/vai praksi.”;

| (3) | Direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu.



  “3. pants


  Pamatnostādnes



  1.
     
  Apspriežoties ar dalībvalstīm, un ar Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas palīdzību Komisija izstrādā pamatnostādnes par to, kā novērtēt ķīmiskus, fizikālus un bioloģiskus faktorus un rūpnieciskos procesus, kurus uzskata par bīstamiem strādājošu vīriešu un sieviešu reproduktīvai veselībai un 2. pantā definēto strādājošo sieviešu drošībai vai veselībai. Šīs pamatnostādnes pārskata un atjaunina vismaz reizi piecos gados, sākot ar 2012. gadu.




  Pirmajā daļā minētās pamatnostādnes attiecas arī uz darba kustībām un pozām, garīgu un fizisku nogurumu, kā arī uz citiem fiziskās un garīgās slodzes veidiem, kas saistīti ar darbu, ko veic 2. pantā definētās strādājošās sievietes.




  2.
     
  Šā panta 1. punktā minētās pamatnostādnes paredzētas, lai uz to pamata varētu veikt 4. panta 1. punktā minēto novērtējumu.




  Tālab dalībvalstīm šīs pamatnostādnes jādara zināmas visiem darba devējiem un visiem strādājošiem vīriešiem un sievietēm, un/vai viņu pārstāvjiem, kā arī sociālajiem partneriem attiecīgajā dalībvalstī.”; |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu.

“3. pants

Pamatnostādnes

1.
     
  Apspriežoties ar dalībvalstīm, un ar Darba drošības, higiēnas un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas palīdzību Komisija izstrādā pamatnostādnes par to, kā novērtēt ķīmiskus, fizikālus un bioloģiskus faktorus un rūpnieciskos procesus, kurus uzskata par bīstamiem strādājošu vīriešu un sieviešu reproduktīvai veselībai un 2. pantā definēto strādājošo sieviešu drošībai vai veselībai. Šīs pamatnostādnes pārskata un atjaunina vismaz reizi piecos gados, sākot ar 2012. gadu.

Pirmajā daļā minētās pamatnostādnes attiecas arī uz darba kustībām un pozām, garīgu un fizisku nogurumu, kā arī uz citiem fiziskās un garīgās slodzes veidiem, kas saistīti ar darbu, ko veic 2. pantā definētās strādājošās sievietes.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētās pamatnostādnes paredzētas, lai uz to pamata varētu veikt 4. panta 1. punktā minēto novērtējumu.

Tālab dalībvalstīm šīs pamatnostādnes jādara zināmas visiem darba devējiem un visiem strādājošiem vīriešiem un sievietēm, un/vai viņu pārstāvjiem, kā arī sociālajiem partneriem attiecīgajā dalībvalstī.”;

| (4) | Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:



  “4. pants


  Novērtējums, informēšana un uzklausīšana



  1.
     
  Riska novērtējumā, ko veic saskaņā ar Direktīvu 89/391/EEK, darba devējs iekļauj strādājošo vīriešu un sieviešu reproduktīvās veselības apdraudējuma novērtējumu. Sakarā ar visām darbībām, kuras varētu būt saistītas ar īpašu risku tikt pakļautiem to faktoru, procesu vai darba apstākļu iedarbībai, kuru nepilnīgs uzskaitījums sniegts I pielikumā, darba devējs novērtē šīs iedarbības veidu, pakāpi un ilgumu uz 2. pantā definētajām strādājošajām sievietēm un strādājošajām sievietēm, kas varētu būt kādā no 2. pantā minētajām situācijām attiecīgajā uzņēmumā un/vai organizācijā, novērtējot to tieši vai izmantojot Direktīvas 89/391/EEK 7. pantā minētos aizsardzības un profilakses dienestus, lai:








  — | novērtētu visus riskus, kas var negatīvi ietekmēt drošību vai veselību, kā arī visu iespējamo ietekmi uz šīs direktīvas 2. pantā definēto strādājošo sieviešu un to strādājošo sieviešu, kuras varētu būt kādā no šīs direktīvas 2. pantā minētajām situācijām, grūtniecību vai barošanu ar krūti, |
| --- | --- | --- |

(4)

Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“4. pants

Novērtējums, informēšana un uzklausīšana

1.
     
  Riska novērtējumā, ko veic saskaņā ar Direktīvu 89/391/EEK, darba devējs iekļauj strādājošo vīriešu un sieviešu reproduktīvās veselības apdraudējuma novērtējumu. Sakarā ar visām darbībām, kuras varētu būt saistītas ar īpašu risku tikt pakļautiem to faktoru, procesu vai darba apstākļu iedarbībai, kuru nepilnīgs uzskaitījums sniegts I pielikumā, darba devējs novērtē šīs iedarbības veidu, pakāpi un ilgumu uz 2. pantā definētajām strādājošajām sievietēm un strādājošajām sievietēm, kas varētu būt kādā no 2. pantā minētajām situācijām attiecīgajā uzņēmumā un/vai organizācijā, novērtējot to tieši vai izmantojot Direktīvas 89/391/EEK 7. pantā minētos aizsardzības un profilakses dienestus, lai:

—

novērtētu visus riskus, kas var negatīvi ietekmēt drošību vai veselību, kā arī visu iespējamo ietekmi uz šīs direktīvas 2. pantā definēto strādājošo sieviešu un to strādājošo sieviešu, kuras varētu būt kādā no šīs direktīvas 2. pantā minētajām situācijām, grūtniecību vai barošanu ar krūti,

| — | pieņemtu lēmumu par to, kādi pasākumi būtu jāveic. |
| --- | --- |

—

pieņemtu lēmumu par to, kādi pasākumi būtu jāveic.

2.
     
  Neierobežojot Direktīvas 89/391/EEK 10. pantu, šīs direktīvas 2. pantā definētās strādājošās sievietes un strādājošās sievietes, kas varētu būt kādā no šīs direktīvas 2. pantā minētajām situācijām attiecīgajā uzņēmumā un/vai organizācijā, un/vai viņu pārstāvjus un attiecīgos sociālos partnerus informē par 1. punktā minētā novērtējuma rezultātiem un par visiem pasākumiem, kas veicami attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā.

3.
     
  Veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgā uzņēmuma vai iestādes darbiniekiem un/vai viņu pārstāvjiem iespējas uzraudzīt šīs direktīvas piemērošanu vai iesaistīties tās piemērošanā, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem, par kuriem lēmumu pieņem darba devējs un kuri minēti 2. punktā, neskarot darba devēja atbildību par šo pasākumu pieņemšanu.

4.
     
  Strādājošo un/vai viņu pārstāvju uzklausīšana un iesaistīšanās to jautājumu risināšanā, uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma, notiek saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 11. pantu.”;

| (5) | Direktīvas 5. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:




  “2.
     
  Ja attiecīgās darbinieces darba apstākļu un/vai darba laika maiņa tehniski un/vai objektīvi nav iespējama, darba devējs veic vajadzīgos pasākumus, lai attiecīgo darbinieci pārceltu citā darbā.




  3.
     
  Ja attiecīgās darbinieces pārcelšana citā darbā tehniski un/vai objektīvi nav iespējama, tad saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai valsts praksi attiecīgajai darbiniecei piešķir atvaļinājumu uz laiku, kas vajadzīgs viņas drošībai vai veselības aizsardzībai.”; |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 5. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.
     
  Ja attiecīgās darbinieces darba apstākļu un/vai darba laika maiņa tehniski un/vai objektīvi nav iespējama, darba devējs veic vajadzīgos pasākumus, lai attiecīgo darbinieci pārceltu citā darbā.

3.
     
  Ja attiecīgās darbinieces pārcelšana citā darbā tehniski un/vai objektīvi nav iespējama, tad saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai valsts praksi attiecīgajai darbiniecei piešķir atvaļinājumu uz laiku, kas vajadzīgs viņas drošībai vai veselības aizsardzībai.”;

| (
  6) | Direktīvas 6. pantam pievieno šādu punktu:










  “3. | Turklāt strādājošām grūtniecēm neliek veikt tādus pienākumus kā smagumu celšana un nešana vai pienākumus, kas ir bīstami, nogurdinoši vai rada veselības apdraudējumu.”; |
| --- | --- | --- |

(
  6)

Direktīvas 6. pantam pievieno šādu punktu:

“3.

Turklāt strādājošām grūtniecēm neliek veikt tādus pienākumus kā smagumu celšana un nešana vai pienākumus, kas ir bīstami, nogurdinoši vai rada veselības apdraudējumu.”;

| (7) | Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:



  “7. pants


  Nakts darbs un virsstundas



  1.
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka strādājošām sievietēm 2. panta nozīmē neliek veikt nakts darbu un strādāt virsstundas:










  a) | desmit nedēļas pirms dzemdību datuma; |
| --- | --- | --- |

(7)

Direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“7. pants

Nakts darbs un virsstundas

1.
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka strādājošām sievietēm 2. panta nozīmē neliek veikt nakts darbu un strādāt virsstundas:

a)

desmit nedēļas pirms dzemdību datuma;

| b) | atlikušajā grūtniecības laikā, ja tas nepieciešams mātes vai nedzimušā bērna veselībai; |
| --- | --- |

b)

atlikušajā grūtniecības laikā, ja tas nepieciešams mātes vai nedzimušā bērna veselībai;

| c) | visu laiku, kamēr bērns tiek barots ar krūti. |
| --- | --- |

c)

visu laiku, kamēr bērns tiek barots ar krūti.

2.
     
  Saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/ vai valsts praksi šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem jāparedz iespēja:

| a) | pāriet uz atbilstošu darba laiku dienā vai |
| --- | --- |

a)

pāriet uz atbilstošu darba laiku dienā vai

| b) | saņemt atvaļinājumu vai pagarināt grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu gadījumos, ja pāreja uz darbu dienā tehniski un/vai objektīvi nav iespējama. |
| --- | --- |

b)

saņemt atvaļinājumu vai pagarināt grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu gadījumos, ja pāreja uz darbu dienā tehniski un/vai objektīvi nav iespējama.

3.
     
  Strādājošās, kas vēlas, lai viņas atbrīvotu no nakts darba, saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī paredzētajiem noteikumiem par to informē darba devēju un 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajā gadījumā iesniedz savam darba devējam medicīnisku izziņu.

4.
     
  Vientuļiem vecākiem un vecākiem, kuru bērniem ir smaga invaliditāte, 1. punktā minēto posmu var pagarināt saskaņā ar dalībvalstīs noteiktajām procedūrām.”;

| (8) | Direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “8. pants


  Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums

  1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 2. pantā definētajām darbiniecēm pirms un/vai pēc dzemdībām ir tiesības saņemt grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, kas ilgst vismaz
  20 nedēļas
  pēc kārtas.


  2.
     
  Attiecībā uz 1. punktā minētā perioda pēdējām četrām nedēļām dalībvalstu līmenī paredzēto ar ģimenes apstākļiem saistīto atvaļinājumu sistēmu šajā direktīvā var uzskatīt par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu ar nosacījumu, ka attiecīgā sistēma nodrošina visaptverošu 2. pantā definēto strādājošo sieviešu aizsardzību, kas ir līdzvērtīga šajā direktīvā noteiktajam līmenim. Šādā gadījumā kopējam piešķirtā atvaļinājuma periodam jābūt garākam par bērna kopšanas atvaļinājuma periodu, kas paredzēts Padomes Direktīvā 96/34/EK (1996. gada 3. jūnijs) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu (9).




  Samaksa par pēdējām četrām atvaļinājuma nedēļām nav mazāks par 11. panta 5. punktā noteikto pabalstu vai arī tas var atbilst vidējam pabalstam, kas paredzēts 20 nedēļu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam un kas ir vismaz 75 % no pēdējās mēnešalgas vai dalībvalsts tiesību aktos noteiktās vidējās mēnešalgas, ievērojot valsts tiesību aktos noteikto maksimālo pabalsta apmēru. Dalībvalstis var noteikt laikposmus, par kuriem aprēķina vidējo mēnešalgu.




  Ja dalībvalsts ir paredzējusi vismaz 18 nedēļu ilgu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, šī dalībvalsts var nolemt, ka pēdējās divas nedēļas piešķir kā šajā valstī pieejamo paternitātes atvaļinājumu ar tādu pašu samaksas apmēru.


  3.   Šā panta 1. punktā paredzētajā atvaļinājumā ietilpst obligātais
  un pilnībā apmaksāts grūtniecības un dzemdību
  atvaļinājums, kas ilgst vismaz sešas nedēļas pēc bērna piedzimšanas
  , neskarot spēkā esošos dalībvalstu tiesību aktus, ar ko paredz obligātu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu pirms bērna piedzimšanas
  .
  Obligāto sešu nedēļu atvaļinājumu piemēro visām strādājošajām sievietēm neatkarīgi no to dienu skaita, kas nostrādātas pirms dzemdībām.
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 2. pantā definētajām strādājošajām sievietēm ir tiesības brīvi izvēlēties grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma neobligātās daļas laiku pirms vai pēc dzemdībām
  , neskarot spēkā esošos dalībvalstu tiesību aktus un/vai praksi, ar ko nosaka nedēļu maksimālo skaitu pirms bērna piedzimšanas
  .


  4.
     
  Ja pāris to vēlas un pieprasa, šo posmu var dalīt ar tēvu, ievērojot attiecīgās dalībvalsts tiesību aktu noteikumus.




  5.
     
  Lai aizsargātu mātes un bērna veselību, dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu strādājošajiem brīvas iespējas lemt par to, vai izmantot neobligāto grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma daļu pirms bērna piedzimšanas.




  6.
     
  Strādājošai sievietei ir jāpaziņo par grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma neobligātās daļas izvēlēto ilgumu ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms šāda atvaļinājuma sākuma.




  7.
     
  Ja vienās dzemdībās dzimuši vairāki bērni, 3. punktā minēto obligāto grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma obligāto daļu par katru nākamo bērnu pagarina saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.


  8.   Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma pirmsdzemdību daļu pagarina par jebkuru laiku, kas pagājis no plānotā un faktiskā dzemdību datuma, nesamazinot atlikušo atvaļinājuma daļu.
  9.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piešķir papildu atvaļinājumu
  ar pilnu samaksu
  , ja dzemdības ir priekšlaicīgas, bērns tūlīt pēc piedzimšanas hospitalizēts, ja piedzimis bērns ar invaliditāti
  , ja mātei ir invaliditāte
  un ja dzimuši vairāki bērni. Papildu atvaļinājuma ilgumam jābūt proporcionālam un jāatbilst mātes un bērna(-u) īpašajām vajadzībām.
  Kopējo grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laiku pagarina vismaz par astoņām nedēļām pēc dzemdībām, ja piedzimis bērns ar invaliditāti. Dalībvalstis nodrošina papildu sešu nedēļu atvaļinājumu, ja bērns piedzimis nedzīvs
  .
  10.   Dalībvalstis nodrošina, lai slimības atvaļinājums, kas bijis nepieciešams ar grūtniecību saistītas slimības vai komplikāciju dēļ un kas izmantots četras vai vairāk nedēļas pirms dzemdībām, neietekmētu grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma ilgumu.


  11.
     
  Lai palīdzētu vecākiem, kuru bērniem ir invaliditāte, dalībvalstis aizsargā mātes un tēva tiesības, nodrošinot viņiem īpašus darba apstākļus.




  12.
     
  Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai pēcdzemdību depresija tiktu atzīta par smagu slimību, un atbalsta izglītošanas programmas, lai sniegtu pienācīgu informāciju par pēcdzemdību depresiju un novērstu aizspriedumus un iespējamo stigmatizāciju, kas joprojām var būt saistīta ar šo slimību. |
| --- | --- |

(8)

Direktīvas 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“8. pants

Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 2. pantā definētajām darbiniecēm pirms un/vai pēc dzemdībām ir tiesības saņemt grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, kas ilgst vismaz
  20 nedēļas
  pēc kārtas.

2.
     
  Attiecībā uz 1. punktā minētā perioda pēdējām četrām nedēļām dalībvalstu līmenī paredzēto ar ģimenes apstākļiem saistīto atvaļinājumu sistēmu šajā direktīvā var uzskatīt par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu ar nosacījumu, ka attiecīgā sistēma nodrošina visaptverošu 2. pantā definēto strādājošo sieviešu aizsardzību, kas ir līdzvērtīga šajā direktīvā noteiktajam līmenim. Šādā gadījumā kopējam piešķirtā atvaļinājuma periodam jābūt garākam par bērna kopšanas atvaļinājuma periodu, kas paredzēts Padomes Direktīvā 96/34/EK (1996. gada 3. jūnijs) par UNICE, CEEP un EAK noslēgto pamatnolīgumu attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu (9).

Samaksa par pēdējām četrām atvaļinājuma nedēļām nav mazāks par 11. panta 5. punktā noteikto pabalstu vai arī tas var atbilst vidējam pabalstam, kas paredzēts 20 nedēļu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam un kas ir vismaz 75 % no pēdējās mēnešalgas vai dalībvalsts tiesību aktos noteiktās vidējās mēnešalgas, ievērojot valsts tiesību aktos noteikto maksimālo pabalsta apmēru. Dalībvalstis var noteikt laikposmus, par kuriem aprēķina vidējo mēnešalgu.

Ja dalībvalsts ir paredzējusi vismaz 18 nedēļu ilgu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, šī dalībvalsts var nolemt, ka pēdējās divas nedēļas piešķir kā šajā valstī pieejamo paternitātes atvaļinājumu ar tādu pašu samaksas apmēru.

3.   Šā panta 1. punktā paredzētajā atvaļinājumā ietilpst obligātais
  un pilnībā apmaksāts grūtniecības un dzemdību
  atvaļinājums, kas ilgst vismaz sešas nedēļas pēc bērna piedzimšanas
  , neskarot spēkā esošos dalībvalstu tiesību aktus, ar ko paredz obligātu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu pirms bērna piedzimšanas
  .
  Obligāto sešu nedēļu atvaļinājumu piemēro visām strādājošajām sievietēm neatkarīgi no to dienu skaita, kas nostrādātas pirms dzemdībām.
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 2. pantā definētajām strādājošajām sievietēm ir tiesības brīvi izvēlēties grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma neobligātās daļas laiku pirms vai pēc dzemdībām
  , neskarot spēkā esošos dalībvalstu tiesību aktus un/vai praksi, ar ko nosaka nedēļu maksimālo skaitu pirms bērna piedzimšanas
  .

4.
     
  Ja pāris to vēlas un pieprasa, šo posmu var dalīt ar tēvu, ievērojot attiecīgās dalībvalsts tiesību aktu noteikumus.

5.
     
  Lai aizsargātu mātes un bērna veselību, dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu strādājošajiem brīvas iespējas lemt par to, vai izmantot neobligāto grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma daļu pirms bērna piedzimšanas.

6.
     
  Strādājošai sievietei ir jāpaziņo par grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma neobligātās daļas izvēlēto ilgumu ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms šāda atvaļinājuma sākuma.

7.
     
  Ja vienās dzemdībās dzimuši vairāki bērni, 3. punktā minēto obligāto grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma obligāto daļu par katru nākamo bērnu pagarina saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

8.   Grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma pirmsdzemdību daļu pagarina par jebkuru laiku, kas pagājis no plānotā un faktiskā dzemdību datuma, nesamazinot atlikušo atvaļinājuma daļu.

9.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka piešķir papildu atvaļinājumu
  ar pilnu samaksu
  , ja dzemdības ir priekšlaicīgas, bērns tūlīt pēc piedzimšanas hospitalizēts, ja piedzimis bērns ar invaliditāti
  , ja mātei ir invaliditāte
  un ja dzimuši vairāki bērni. Papildu atvaļinājuma ilgumam jābūt proporcionālam un jāatbilst mātes un bērna(-u) īpašajām vajadzībām.
  Kopējo grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laiku pagarina vismaz par astoņām nedēļām pēc dzemdībām, ja piedzimis bērns ar invaliditāti. Dalībvalstis nodrošina papildu sešu nedēļu atvaļinājumu, ja bērns piedzimis nedzīvs
  .

10.   Dalībvalstis nodrošina, lai slimības atvaļinājums, kas bijis nepieciešams ar grūtniecību saistītas slimības vai komplikāciju dēļ un kas izmantots četras vai vairāk nedēļas pirms dzemdībām, neietekmētu grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma ilgumu.

11.
     
  Lai palīdzētu vecākiem, kuru bērniem ir invaliditāte, dalībvalstis aizsargā mātes un tēva tiesības, nodrošinot viņiem īpašus darba apstākļus.

12.
     
  Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai pēcdzemdību depresija tiktu atzīta par smagu slimību, un atbalsta izglītošanas programmas, lai sniegtu pienācīgu informāciju par pēcdzemdību depresiju un novērstu aizspriedumus un iespējamo stigmatizāciju, kas joprojām var būt saistīta ar šo slimību.

| (9) | Iekļauj šādus pantus:



  “8.a pants


  Paternitātes atvaļinājums



  1.
     
  Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai strādājošajiem, kuru pastāvīgā partnere ir nesen dzemdējusi bērnu, būtu tiesības uz vismaz divu nepārtrauktu nedēļu ilgu apmaksātu un citai personai nenododamu paternitātes atvaļinājumu, ko piešķir ar līdzvērtīgiem noteikumiem kā grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, izņemot attiecībā uz ilgumu, un kas ir jāizmanto pēc laulātās vai pastāvīgās partneres dzemdībām viņas grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā.




  Dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas apmaksātu un citai personai nenododamu paternitātes atvaļinājumu, ko piešķir ar līdzvērtīgiem noteikumiem kā grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, izņemot attiecībā uz ilgumu, un kas ir obligāti jāizmanto vismaz divas nepārtrauktas nedēļas pēc strādājošā laulātās vai pastāvīgās partneres dzemdībām viņas grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā, ir īpaši aicinātas ieviest šādu atvaļinājumu, lai veicinātu abu vecāku vienlīdzīgu līdzdalību ģimenes tiesību un pienākumu izpildē.




  2.
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka strādājošajiem, kuru pastāvīgā partnere ir nesen dzemdējusi, piešķir īpašu atvaļinājumu, tostarp maternitātes atvaļinājuma neizmantoto daļu mātes nāves vai fiziskās nespējas gadījumā.



  8.b pants


  Adopcijas atvaļinājums



  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs direktīvas noteikumus par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un paternitātes atvaļinājumu piemēro arī gadījumos, kad adoptē par 12 mēnešiem jaunāku bērnu.”; |
| --- | --- |

(9)

Iekļauj šādus pantus:

“8.a pants

Paternitātes atvaļinājums

1.
     
  Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai strādājošajiem, kuru pastāvīgā partnere ir nesen dzemdējusi bērnu, būtu tiesības uz vismaz divu nepārtrauktu nedēļu ilgu apmaksātu un citai personai nenododamu paternitātes atvaļinājumu, ko piešķir ar līdzvērtīgiem noteikumiem kā grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, izņemot attiecībā uz ilgumu, un kas ir jāizmanto pēc laulātās vai pastāvīgās partneres dzemdībām viņas grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā.

Dalībvalstis, kuras vēl nav ieviesušas apmaksātu un citai personai nenododamu paternitātes atvaļinājumu, ko piešķir ar līdzvērtīgiem noteikumiem kā grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, izņemot attiecībā uz ilgumu, un kas ir obligāti jāizmanto vismaz divas nepārtrauktas nedēļas pēc strādājošā laulātās vai pastāvīgās partneres dzemdībām viņas grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā, ir īpaši aicinātas ieviest šādu atvaļinājumu, lai veicinātu abu vecāku vienlīdzīgu līdzdalību ģimenes tiesību un pienākumu izpildē.

2.
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka strādājošajiem, kuru pastāvīgā partnere ir nesen dzemdējusi, piešķir īpašu atvaļinājumu, tostarp maternitātes atvaļinājuma neizmantoto daļu mātes nāves vai fiziskās nespējas gadījumā.

8.b pants

Adopcijas atvaļinājums

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs direktīvas noteikumus par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu un paternitātes atvaļinājumu piemēro arī gadījumos, kad adoptē par 12 mēnešiem jaunāku bērnu.”;

| (10) | Direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “10. pants


  Atlaišanas aizliegums

  Lai garantētu, ka 2. pantā definētās darbinieces var izmantot savas veselības un drošības aizsardzības tiesības, kas atzītas saskaņā ar šo pantu:






  1. | Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu 2. pantā definēto strādājošo sieviešu atlaišanu un sagatavošanos atlaišanai laikposmā no viņu grūtniecības sākuma līdz
  vismaz sešiem mēnešiem pēc
  8. panta 1. punktā paredzētā grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma beigām, izņemot ārkārtējus gadījumus, kuri nav saistīti ar viņu stāvokli un kuros ir atļauta atlaišana saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi, un attiecīgā gadījumā, ja kompetentā iestāde ir tam piekritusi. |
| --- | --- | --- |

(10)

Direktīvas 10. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“10. pants

Atlaišanas aizliegums

Lai garantētu, ka 2. pantā definētās darbinieces var izmantot savas veselības un drošības aizsardzības tiesības, kas atzītas saskaņā ar šo pantu:

1.

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu 2. pantā definēto strādājošo sieviešu atlaišanu un sagatavošanos atlaišanai laikposmā no viņu grūtniecības sākuma līdz
  vismaz sešiem mēnešiem pēc
  8. panta 1. punktā paredzētā grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma beigām, izņemot ārkārtējus gadījumus, kuri nav saistīti ar viņu stāvokli un kuros ir atļauta atlaišana saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai praksi, un attiecīgā gadījumā, ja kompetentā iestāde ir tam piekritusi.

| 2. | Ja 2. pantā definēto darbinieci atlaiž no darba 1. punktā minētajā laikposmā, darba devējam jāsniedz pienācīgs pamatojums rakstveidā. ▐ |
| --- | --- |

2.

Ja 2. pantā definēto darbinieci atlaiž no darba 1. punktā minētajā laikposmā, darba devējam jāsniedz pienācīgs pamatojums rakstveidā. ▐

| 3. | Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai 2. pantā definētās darbinieces aizsargātu no tādas atlaišanas sekām, kas saskaņā ar 1. un 2. punktu ir nelikumīga. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai 2. pantā definētās darbinieces aizsargātu no tādas atlaišanas sekām, kas saskaņā ar 1. un 2. punktu ir nelikumīga.

| 4. | Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu grūtnieču diskrimināciju darba tirgū, paredzot vienlīdzīgas darbā pieņemšanas iespējas, ja šīs sievietes atbilst visām attiecīgajai vakancei noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu grūtnieču diskrimināciju darba tirgū, paredzot vienlīdzīgas darbā pieņemšanas iespējas, ja šīs sievietes atbilst visām attiecīgajai vakancei noteiktajām prasībām.

| 5. | Mazāk labvēlīga attieksme pret sievieti saistībā ar grūtniecību vai grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu šīs direktīvas 8. panta nozīmē ir diskriminācija tādā nozīmē, kāda lietota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (10). |
| --- | --- |

5.

Mazāk labvēlīga attieksme pret sievieti saistībā ar grūtniecību vai grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu šīs direktīvas 8. panta nozīmē ir diskriminācija tādā nozīmē, kāda lietota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (10).

| 6. | Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai paternitātes/grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā nodrošinātu strādājošajiem tādu pašu aizsardzību pret atlaišanu, kāda ar 1. punktu ir nodrošināta 2. pantā definētajām strādājošām sievietēm. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai paternitātes/grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā nodrošinātu strādājošajiem tādu pašu aizsardzību pret atlaišanu, kāda ar 1. punktu ir nodrošināta 2. pantā definētajām strādājošām sievietēm.

| 7. | Dalībvalstis tiek aicinātas pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka strādājošais ne ilgāk kā vienu gadu var izvēlēties strādāt nepilnu slodzi, būdams pilnībā aizsargāts pret atlaišanu un ar pilnīgām tiesībām atgriezties darbā uz pilnu slodzi un saņemt atbilstošu algu šī perioda beigās. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstis tiek aicinātas pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka strādājošais ne ilgāk kā vienu gadu var izvēlēties strādāt nepilnu slodzi, būdams pilnībā aizsargāts pret atlaišanu un ar pilnīgām tiesībām atgriezties darbā uz pilnu slodzi un saņemt atbilstošu algu šī perioda beigās.

| (11) | Direktīvas 11. pantu aizstāj ar sādu pantu:

  “11. pants


  Ar nodarbinātību saistītās tiesības



  Lai garantētu, ka 2. pantā definētās darbinieces var izmantot savas tiesības attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību, kā atzīts šajā pantā, jānosaka turpmākais:










  1. | gadījumos, kas minēti 5., 6. un 7. pantā, år nodarbinātību saistītās tiesības, kas attiecas uz darba līgumu, ieskaitot 2. pantā definēto strādājošo darba samaksas saglabāšanu un/vai tiesības uz līdzvērtīgu pabalstu, jānodrošina saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai valsts praksi; |
| --- | --- | --- |

(11)

Direktīvas 11. pantu aizstāj ar sādu pantu:

“11. pants

Ar nodarbinātību saistītās tiesības

Lai garantētu, ka 2. pantā definētās darbinieces var izmantot savas tiesības attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību, kā atzīts šajā pantā, jānosaka turpmākais:

1.

gadījumos, kas minēti 5., 6. un 7. pantā, år nodarbinātību saistītās tiesības, kas attiecas uz darba līgumu, ieskaitot 2. pantā definēto strādājošo darba samaksas saglabāšanu un/vai tiesības uz līdzvērtīgu pabalstu, jānodrošina saskaņā ar valsts tiesību aktiem un/vai valsts praksi;

| 2. | šīs direktīvas 2. pantā definētās
  strādājošās sievietes
  , kurām viņu darba devējs neļauj strādāt, jo uzskata, ka viņas nespēj pildīt darba pienākumus, ja vien nav iesniegušas ārsta izziņu par pretējo,
  var pašas konsultēties ar ārstu
  .
  Ja ārsts apstiprina, ka sieviete var strādāt, tad darba devējam viņa atkal ir jānodarbina saskaņā ar līdzšinējiem amata pienākumiem vai arī šāda sieviete saņem samaksu pilnas algas apmērā
  līdz grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma beigām 8. panta 3. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

2.

šīs direktīvas 2. pantā definētās
  strādājošās sievietes
  , kurām viņu darba devējs neļauj strādāt, jo uzskata, ka viņas nespēj pildīt darba pienākumus, ja vien nav iesniegušas ārsta izziņu par pretējo,
  var pašas konsultēties ar ārstu
  .
  Ja ārsts apstiprina, ka sieviete var strādāt, tad darba devējam viņa atkal ir jānodarbina saskaņā ar līdzšinējiem amata pienākumiem vai arī šāda sieviete saņem samaksu pilnas algas apmērā
  līdz grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma beigām 8. panta 3. punkta nozīmē;

| 3. | dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu strādājošo grūtnieču drošības un veselības aizsardzību saistībā ar ergonomiskām darba vietām, darba laiku (darbs naktī un darba maiņa) un darba intensitāti, kā arī pastiprinot aizsardzību pret īpašiem infekciju izraisītājiem un jonizējošu starojumu; |
| --- | --- |

3.

dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu strādājošo grūtnieču drošības un veselības aizsardzību saistībā ar ergonomiskām darba vietām, darba laiku (darbs naktī un darba maiņa) un darba intensitāti, kā arī pastiprinot aizsardzību pret īpašiem infekciju izraisītājiem un jonizējošu starojumu;

| 4. | gadījumā, kas minēts 8. pantā, jānodrošina:










  a) | tiesības, kas saistītas ar 2. pantā definēto darbinieču darba līgumu un kas nav minētas šā punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

4.

gadījumā, kas minēts 8. pantā, jānodrošina:

a)

tiesības, kas saistītas ar 2. pantā definēto darbinieču darba līgumu un kas nav minētas šā punkta b) apakšpunktā;

| b) | darba samaksas saglabāšana un/vai tiesības uz līdzvērtīgu pabalstu 2. pantā definētajām strādājošajām sievietēm; |
| --- | --- |

b)

darba samaksas saglabāšana un/vai tiesības uz līdzvērtīgu pabalstu 2. pantā definētajām strādājošajām sievietēm;

| c) | grūtniecības un dzemdību atvaļinājumā esošām strādājošām sievietēm ir tiesības atbilstošos gadījumos automātiski saņemt algas paaugstinājumu, un, lai saņemtu minēto algas paaugstinājumu, viņām nav jāpārtrauc grūtniecības un dzemdību atvaļinājums; |
| --- | --- |

c)

grūtniecības un dzemdību atvaļinājumā esošām strādājošām sievietēm ir tiesības atbilstošos gadījumos automātiski saņemt algas paaugstinājumu, un, lai saņemtu minēto algas paaugstinājumu, viņām nav jāpārtrauc grūtniecības un dzemdību atvaļinājums;

| d) | strādājošajām, kas definētas 2. pantā, izmantot tiesības atgriezties savā darbā vai līdzvērtīgā amatā ar noteikumiem, kas nav viņām mazāk labvēlīgi
  , saglabājot to pašu darba algu, profesionālo kategoriju un pienākumus, kas viņām bija pirms grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma
  , un izmantot visus darba apstākļu uzlabojumus, uz kuriem viņām būtu bijušas tiesības prombūtnes laikā;
  izņēmuma gadījumos, ja notiek ražošanas procesa pārstrukturēšana vai padziļināta reorganizācija, strādājošai sievietei jābūt iespējai pārrunāt ar darba devēju šo izmaiņu ietekmi uz viņas profesionālo situāciju un netieši arī uz personīgo situāciju; |
| --- | --- |

d)

strādājošajām, kas definētas 2. pantā, izmantot tiesības atgriezties savā darbā vai līdzvērtīgā amatā ar noteikumiem, kas nav viņām mazāk labvēlīgi
  , saglabājot to pašu darba algu, profesionālo kategoriju un pienākumus, kas viņām bija pirms grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma
  , un izmantot visus darba apstākļu uzlabojumus, uz kuriem viņām būtu bijušas tiesības prombūtnes laikā;
  izņēmuma gadījumos, ja notiek ražošanas procesa pārstrukturēšana vai padziļināta reorganizācija, strādājošai sievietei jābūt iespējai pārrunāt ar darba devēju šo izmaiņu ietekmi uz viņas profesionālo situāciju un netieši arī uz personīgo situāciju;

| e) | karjeras attīstības iespēju saglabāšana 2. pantā definētajām strādājošām sievietēm izglītošanās, pastāvīgas tālākizglītošanās un profesionālās apmācības ceļā, lai nodrošinātu iespējas viņu profesionālās karjeras attīstībai; |
| --- | --- |

e)

karjeras attīstības iespēju saglabāšana 2. pantā definētajām strādājošām sievietēm izglītošanās, pastāvīgas tālākizglītošanās un profesionālās apmācības ceļā, lai nodrošinātu iespējas viņu profesionālās karjeras attīstībai;

| f) | grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laika izmantošana nedrīkst negatīvi ietekmēt strādājošo tiesības uz pensiju, un grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laiks pensijas aprēķināšanas nolūkā ir jāieskaita nodarbinātības laikā, un strādājošās, izmantojot šo atvaļinājumu, nedrīkst zaudēt tiesības uz pensiju; |
| --- | --- |

f)

grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laika izmantošana nedrīkst negatīvi ietekmēt strādājošo tiesības uz pensiju, un grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laiks pensijas aprēķināšanas nolūkā ir jāieskaita nodarbinātības laikā, un strādājošās, izmantojot šo atvaļinājumu, nedrīkst zaudēt tiesības uz pensiju;

| 5. | šā panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto pabalstu uzskata par
  līdzvērtīgu
  , ja tas nodrošina ienākumus, kas ir līdzvērtīgi pēdējā mēneša algai vai vidējai mēneša algai.
  Strādājošajām sievietēm, kuras ir grūtniecības un dzemdību atvaļinājumā, maksā pilnu algu, un pabalstam jābūt 100 % apmērā no pēdējās mēnešalgas vai vidējās mēnešalgas.
  Dalībvalstis var noteikt laikposmu, par kuru aprēķina vidējo mēneša algu; |
| --- | --- |

5.

šā panta 4. punkta b) apakšpunktā minēto pabalstu uzskata par
  līdzvērtīgu
  , ja tas nodrošina ienākumus, kas ir līdzvērtīgi pēdējā mēneša algai vai vidējai mēneša algai.
  Strādājošajām sievietēm, kuras ir grūtniecības un dzemdību atvaļinājumā, maksā pilnu algu, un pabalstam jābūt 100 % apmērā no pēdējās mēnešalgas vai vidējās mēnešalgas.
  Dalībvalstis var noteikt laikposmu, par kuru aprēķina vidējo mēneša algu;

| 6. | pabalsts, ko saņem 2. pantā definētās strādājošās sievietes, nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par to pabalstu, ko 2. pantā definētās strādājošās sievietes saņemtu, ja būtu darba nespējīgas veselības stāvokļa dēļ; |
| --- | --- |

6.

pabalsts, ko saņem 2. pantā definētās strādājošās sievietes, nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par to pabalstu, ko 2. pantā definētās strādājošās sievietes saņemtu, ja būtu darba nespējīgas veselības stāvokļa dēļ;

| 7. | dalībvalstis nodrošina, ka grūtniecības un dzemdību atvaļinājumā esošām strādājošajām sievietēm ir tiesības atbilstošos gadījumos automātiski saņemt algas paaugstinājumu, un, lai saņemtu minēto algas paaugstinājumu, viņām nav uz laiku jāpārtrauc grūtniecības un dzemdību atvaļinājums; |
| --- | --- |

7.

dalībvalstis nodrošina, ka grūtniecības un dzemdību atvaļinājumā esošām strādājošajām sievietēm ir tiesības atbilstošos gadījumos automātiski saņemt algas paaugstinājumu, un, lai saņemtu minēto algas paaugstinājumu, viņām nav uz laiku jāpārtrauc grūtniecības un dzemdību atvaļinājums;

| 8. | dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 2. pantā definētās darbinieces 8. pantā paredzētā grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā vai atgriežoties no tā darbā, varētu pieprasīt izmaiņas darba laikā un darba organizācijas modeli un darba devējiem būtu pienākums izskatīt šādus pieprasījumus, ņemot vērā darba devēja un darbinieces vajadzības; |
| --- | --- |

8.

dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 2. pantā definētās darbinieces 8. pantā paredzētā grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma laikā vai atgriežoties no tā darbā, varētu pieprasīt izmaiņas darba laikā un darba organizācijas modeli un darba devējiem būtu pienākums izskatīt šādus pieprasījumus, ņemot vērā darba devēja un darbinieces vajadzības;

| 9. | dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai mudinātu darba devējus vajadzības gadījumā un/vai pēc strādājošo pieprasījuma, un saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem sniegt reintegrācijas atbalstu un nodrošināt apmācību strādājošām sievietēm, kas atgriežas darbā pēc grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, un lai veicinātu sociālo partneru dialogu šajā nolūkā; |
| --- | --- |

9.

dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai mudinātu darba devējus vajadzības gadījumā un/vai pēc strādājošo pieprasījuma, un saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem sniegt reintegrācijas atbalstu un nodrošināt apmācību strādājošām sievietēm, kas atgriežas darbā pēc grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, un lai veicinātu sociālo partneru dialogu šajā nolūkā;

| 10. | darba devējs nodrošina, lai, nosakot grūtnieču darba laiku, tiktu ņemta vērā nepieciešamība regulāri un pēc vajadzības veikt medicīniskās pārbaudes; |
| --- | --- |

10.

darba devējs nodrošina, lai, nosakot grūtnieču darba laiku, tiktu ņemta vērā nepieciešamība regulāri un pēc vajadzības veikt medicīniskās pārbaudes;

| 11. | dalībvalstis mudina darba devējus izveidot bērnu aprūpes iestādes, kas paredzētas darbinieku bērniem vecumā līdz trim gadiem”; |
| --- | --- |

11.

dalībvalstis mudina darba devējus izveidot bērnu aprūpes iestādes, kas paredzētas darbinieku bērniem vecumā līdz trim gadiem”;

| (12) | Direktīvā iekļauj šādus pantus:



  “11.a pants


  Pārtraukums bērna barošanai ar krūti



  1.
     
  Mātei, kura baro bērnu ar krūti, ir tiesības uz atvaļinājumu šā iemesla dēļ, izmantojot šo atvaļinājuma laiku kā divus atsevišķus pārtraukumus, no kuriem katrs ilgst vienu stundu, ja vien pēc kopīgas vienošanās ar darba devēju nav noteikta cita kārtība, un šajā laikā darbiniece nezaudē savas ar nodarbinātību saistītās priekšrocības.




  2.
     
  Ja vienās dzemdībās dzimuši vairāki bērni, 1. punktā minēto pārtraukumu pagarina par trīsdesmit minūtēm par katru bērnu.




  3.
     
  Nepilnas slodzes darba gadījumā 1. punktā minēto pārtraukumu samazina proporcionāli darba laikam, taču tas nav īsāks par 30 minūtēm.




  4.
     
  Gadījumā, kas minēts 3. punkta, pārtraukumu ņem uz laiku līdz vienai stundai un vajadzības gadījumā otro reizi uz atlikušo laiku, ja vien pēc kopīgas vienošanās ar darba devēju nav noteikta cita kārtība.



  11.b pants


  Diskriminācijas novēršana un integrētā pieeja dzimumu līdztiesībai



  Dalībvalstis saskaņā ar vietējām tradīcijām un praksi veic pienācīgus pasākumus, lai sekmētu dialogu starp attiecīgo līmeņu sociālajiem partneriem, tā ieviešot efektīvus pasākumus, ar kuriem novērš diskrimināciju pret sievietēm grūtniecības, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai adopcijas atvaļinājuma dēļ.




  Dalībvalstis ar darba koplīgumu vai prakses palīdzību mudina darba devējus veikt efektīvus pasākumus, lai novērstu sieviešu diskrimināciju grūtniecības, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai adopcijas atvaļinājuma dēļ.




  Dalībvalstis, izstrādājot un īstenojot normatīvos un administratīvos aktus, politiku un pasākumus jomās, kas minētas šajā direktīvā, aktīvi ņem vērā vīriešu un sieviešu līdztiesības mērķi.”;


  ▐ |
| --- | --- |

(12)

Direktīvā iekļauj šādus pantus:

“11.a pants

Pārtraukums bērna barošanai ar krūti

1.
     
  Mātei, kura baro bērnu ar krūti, ir tiesības uz atvaļinājumu šā iemesla dēļ, izmantojot šo atvaļinājuma laiku kā divus atsevišķus pārtraukumus, no kuriem katrs ilgst vienu stundu, ja vien pēc kopīgas vienošanās ar darba devēju nav noteikta cita kārtība, un šajā laikā darbiniece nezaudē savas ar nodarbinātību saistītās priekšrocības.

2.
     
  Ja vienās dzemdībās dzimuši vairāki bērni, 1. punktā minēto pārtraukumu pagarina par trīsdesmit minūtēm par katru bērnu.

3.
     
  Nepilnas slodzes darba gadījumā 1. punktā minēto pārtraukumu samazina proporcionāli darba laikam, taču tas nav īsāks par 30 minūtēm.

4.
     
  Gadījumā, kas minēts 3. punkta, pārtraukumu ņem uz laiku līdz vienai stundai un vajadzības gadījumā otro reizi uz atlikušo laiku, ja vien pēc kopīgas vienošanās ar darba devēju nav noteikta cita kārtība.

11.b pants

Diskriminācijas novēršana un integrētā pieeja dzimumu līdztiesībai

Dalībvalstis saskaņā ar vietējām tradīcijām un praksi veic pienācīgus pasākumus, lai sekmētu dialogu starp attiecīgo līmeņu sociālajiem partneriem, tā ieviešot efektīvus pasākumus, ar kuriem novērš diskrimināciju pret sievietēm grūtniecības, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai adopcijas atvaļinājuma dēļ.

Dalībvalstis ar darba koplīgumu vai prakses palīdzību mudina darba devējus veikt efektīvus pasākumus, lai novērstu sieviešu diskrimināciju grūtniecības, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma vai adopcijas atvaļinājuma dēļ.

Dalībvalstis, izstrādājot un īstenojot normatīvos un administratīvos aktus, politiku un pasākumus jomās, kas minētas šajā direktīvā, aktīvi ņem vērā vīriešu un sieviešu līdztiesības mērķi.”;

▐

| (13) | Iekļauj šādus pantus:

  “12.a pants


  Viktimizācija

  Dalībvalstis ievieš savās tiesību sistēmās pasākumus, kas ir nepieciešami, lai aizsargātu personas
  , tostarp lieciniekus,
  no nelabvēlīgas attieksmes vai nelabvēlīgām sekām, kuru cēlonis ir sūdzība, ko tās iesniegušas, lai izmantotu savas tiesības, kas tām piešķirtas saskaņā ar šo direktīvu, vai tiesvedība, kas ierosināta uz šādas sūdzības pamata.

  12.b pants


  Sodi

  Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Sodi var ietvert kompensācijas izmaksu, ▐ un tiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.

  12.c pants


  Vienlīdzību veicinošā iestāde

  Dalībvalstis nodrošina, lai vienlīdzību veicinošā iestāde vai iestādes, kas izraudzīta(-as) saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 20. pantu, lai veicinātu, analizētu, uzraudzītu un atbalstītu vienlīdzīgu attieksmi pret visām personām bez diskriminācijas dzimuma dēļ, būtu kompetenta arī jautājumos, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, ja jautājumi pirmām kārtām saistīti ar vienlīdzīgu attieksmi, nevis
  tikai
  ar strādājošo veselību un drošību.”. |
| --- | --- |

(13)

Iekļauj šādus pantus:

“12.a pants

Viktimizācija

Dalībvalstis ievieš savās tiesību sistēmās pasākumus, kas ir nepieciešami, lai aizsargātu personas
  , tostarp lieciniekus,
  no nelabvēlīgas attieksmes vai nelabvēlīgām sekām, kuru cēlonis ir sūdzība, ko tās iesniegušas, lai izmantotu savas tiesības, kas tām piešķirtas saskaņā ar šo direktīvu, vai tiesvedība, kas ierosināta uz šādas sūdzības pamata.

12.b pants

Sodi

Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Sodi var ietvert kompensācijas izmaksu, ▐ un tiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.

12.c pants

Vienlīdzību veicinošā iestāde

Dalībvalstis nodrošina, lai vienlīdzību veicinošā iestāde vai iestādes, kas izraudzīta(-as) saskaņā ar Direktīvas 2006/54/EK 20. pantu, lai veicinātu, analizētu, uzraudzītu un atbalstītu vienlīdzīgu attieksmi pret visām personām bez diskriminācijas dzimuma dēļ, būtu kompetenta arī jautājumos, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, ja jautājumi pirmām kārtām saistīti ar vienlīdzīgu attieksmi, nevis
  tikai
  ar strādājošo veselību un drošību.”.

2. pants

1.   Dalībvalstis var ieviest vai saglabāt noteikumus, kas ir darbiniekiem labvēlīgāki nekā šajā direktīvā noteiktie.

2.
     
  Dalībvalstis var noteikt preventīvus un uzraudzības pasākumus, lai nodrošinātu strādājošu grūtnieču un strādājošu sieviešu, kas nesen dzemdējušas bērnu, aizsardzību un darba drošību.

3.   Nekādos apstākļos šīs direktīvas īstenošana nav iemesls, lai samazinātu aizsardzības līmeni jomās, uz kurām attiecas šī direktīva.

4.
     
  Šīs direktīvas noteikumus iekļauj dalībvalstīs esošajos darba koplīgumos.

3. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz ... (11) Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmus minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

2.   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

4. pants

1.   Dalībvalstis un valstu vienlīdzību veicinošās iestādes vēlākais līdz ... (12) un tad ik pēc
  trim gadiem
  Komisijai paziņo visu informāciju, kas nepieciešama, lai Eiropas Parlamentam un Padomei sagatavotu ziņojumu par to, kā tiek piemērota Direktīva 92/85/EEK, kas grozīta ar šo direktīvu.

2.   Komisijas ziņojumā vajadzības gadījumā ņem vērā sociālo partneru un attiecīgo nevalstisko organizāciju viedokli. Saskaņā ar dzimumu līdztiesības integrācijas principu minētajā ziņojumā cita starpā iekļauj veikto pasākumu ietekmes novērtējumu attiecībā uz sievietēm un vīriešiem.
  Tajā iekļauj arī ietekmes pētījumu, kurā analizēta grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma pagarināšanas un paternitātes atvaļinājuma izmantošanas sociālā un ekonomiskā ietekme Eiropas Savienībā kopumā.
  Ņemot vērā saņemto informāciju, vajadzības gadījumā ziņojumā ietver priekšlikumus pārskatīt un atjaunināt Direktīvu 92/85/EEK, kas grozīta ar šo direktīvu.

5. pants

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 277, 17.11.2009., 102. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra nostāja.

2

(3)  
  ECR 2008, I-01017.

3

ECR 2008, I-01017.

(4)  

  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

4

OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(5)  OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.

5

(6)  

  OV L 145, 19.6.1996., 4. lpp.

6

OV L 145, 19.6.1996., 4. lpp.

(7)  

  OV C 218, 31.7.2000., 5. lpp.

7

OV C 218, 31.7.2000., 5. lpp.

(8)  OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.

8

(9)  

  OV L 145, 19.6.1996., 4. lpp.”;

9

OV L 145, 19.6.1996., 4. lpp.”;

(10)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.”;

10

(11)  Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

11

(12)  
  Trīs gadi
  pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

12

Trīs gadi

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/176 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/176

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisMaksājumu kavējumu novēršana komercdarījumos ***I

P7_TA(2010)0374

Eiropas Parlamenta 2010. gada 20. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (pārstrādāta redakcija) (COM(2009)0126 – C7-0044/2009 – 2009/0054(COD))

2012/C 70 E/27

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0126), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0126),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C7-0044/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedza priekšlikumu (C7-0044/2009),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 114. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 114. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 17. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 17. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2010. gada 18. maija vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kas nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2010. gada 18. maija vēstuli Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai, kas nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 87. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2010. gada 29. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2010. gada 29. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 87. un 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A7-0136/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumus (A7-0136/2010),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā un konsultatīvās darba grupas atzinuma skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā un konsultatīvās darba grupas atzinuma skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo tiesību aktu negrozīto noteikumu un šo būtisko grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, kas pielāgota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, kas pielāgota Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz iesniegt priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 255, 22.9.2010., 42. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2010. gada 20. oktobrisP7_TC1-COD(2009)0054

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2011/7/ES.)

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobris

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/178 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/178

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisStabilitātes instrumenta grozīšana ***I

P7_TA(2010)0378

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (COM(2009)0195 – C7-0042/2009 – 2009/0058(COD))

2012/C 70 E/28

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0195), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0195),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. panta 1. punktu un 181.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C7-0042/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. panta 1. punktu un 181.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C7-0042/2009),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 209. panta 1. punktu un 212. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 209. panta 1. punktu un 212. pantu,

| — | ņemot vērā Tiesas 2008. gada 20. maija spriedumu Lietā C-91/05 Komisija/Padome par Padomes 2004. gada 2. decembra Lēmuma 2004/833/KĀDP, ar ko Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP īsteno saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu ECOWAS atbilstīgi moratorijam attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas 2008. gada 20. maija spriedumu Lietā C-91/05 Komisija/Padome par Padomes 2004. gada 2. decembra Lēmuma 2004/833/KĀDP, ar ko Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP īsteno saistībā ar Eiropas Savienības ieguldījumu ECOWAS atbilstīgi moratorijam attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, atcelšanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0066/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0066/2009),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisP7_TC1-COD(2009)0058

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 209. panta 1. punktu un 212. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (2), izstrādāja, lai Kopiena varētu saskaņoti un integrēti reaģēt uz krīzēm un iespējamām krīzēm, izmantojot vienu juridisku instrumentu ar vienkāršotām lēmumu pieņemšanas procedūrām. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (2), izstrādāja, lai Kopiena varētu saskaņoti un integrēti reaģēt uz krīzēm un iespējamām krīzēm, izmantojot vienu juridisku instrumentu ar vienkāršotām lēmumu pieņemšanas procedūrām.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1717/2006 25. pantā paredzētās pārskatīšanas rezultātā ir secināts, ka ir lietderīgi ierosināt dažus Regulas grozījumus. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1717/2006 25. pantā paredzētās pārskatīšanas rezultātā ir secināts, ka ir lietderīgi ierosināt dažus Regulas grozījumus.

| (3) | Regula (EK) Nr. 1717/2006 ir jāgroza, lai tā atbilstu Eiropas Kopienu Tiesas (virspalāta) 2008. gada 20. maija spriedumam, kurā noteikts, ka Kopiena savas attīstības politikas ietvaros un tādējādi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1717/2006 var īstenot pasākumus, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu, nelikumīgu izmantošanu un piekļuvi tiem. |
| --- | --- |

(3)

Regula (EK) Nr. 1717/2006 ir jāgroza, lai tā atbilstu Eiropas Kopienu Tiesas (virspalāta) 2008. gada 20. maija spriedumam, kurā noteikts, ka Kopiena savas attīstības politikas ietvaros un tādējādi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1717/2006 var īstenot pasākumus, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatīšanu, nelikumīgu izmantošanu un piekļuvi tiem.

| (4) | Lai sasniegtu Regulas (EK) Nr. 1717/2006 4. panta 3. punktā minētos mērķus un uzlabotu konsekvenci, būtu jāļauj globālā mērogā piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā atbilstoši minētās Regulas 4. panta 3. punktam (tāpat, kā jau 3. pantā minēto pasākumu gadījumā), lai tādējādi līdzdalības un izcelsmes noteikumi, kas attiecas uz palīdzību krīzes situācijās, atbilstu noteikumiem, kas attiecas uz gatavību reaģēt krīzes situācijās. |
| --- | --- |

(4)

Lai sasniegtu Regulas (EK) Nr. 1717/2006 4. panta 3. punktā minētos mērķus un uzlabotu konsekvenci, būtu jāļauj globālā mērogā piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā atbilstoši minētās Regulas 4. panta 3. punktam (tāpat, kā jau 3. pantā minēto pasākumu gadījumā), lai tādējādi līdzdalības un izcelsmes noteikumi, kas attiecas uz palīdzību krīzes situācijās, atbilstu noteikumiem, kas attiecas uz gatavību reaģēt krīzes situācijās.

| (5) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz daudzvalstu stratēģijas dokumentiem, tematiskajiem stratēģijas dokumentim un daudzgadu indikatīvajām programmām, jo tie papildina Regulu (EK) Nr. 1717/2006 un ir vispārēji piemērojami. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(5)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz daudzvalstu stratēģijas dokumentiem, tematiskajiem stratēģijas dokumentim un daudzgadu indikatīvajām programmām, jo tie papildina Regulu (EK) Nr. 1717/2006 un ir vispārēji piemērojami. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.

| (6) | Finansējuma daļa, kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1717/2006 24. pantu piešķir pasākumiem, kas atbilst minētās 4. panta 1. punktam, ir izrādījusies nepietiekama un būtu jāpalielina. Aptveramās jomas ir daudzskaitlīgas un, pat piemērojot daudzfunkcionālas programmas, efektīvu atbalstu ierobežoto pieejamo resursu dēļ var sniegt tikai nedaudzās jomās. Tādu efektīvu darbību veikšanai, kas attiecas uz būtiskām infrastruktūrām, sabiedrības veselības apdraudējumiem un globāla mēroga reakciju uz starpreģionāliem draudiem, ir vajadzīgi aptverošāki pasākumi, lai panāktu patiesu ietekmi, pamanāmību un ticamību. Turklāt starpreģionālām darbībām, kas papildina valsts un reģionālo finansējumu, ir vajadzīgs pietiekams finansējums, lai sasniegtu kritisko masu. Finansējuma maksimālā procentuālā daļa, ko piešķir pasākumiem, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1717/2006 4. panta 1. punktam, ir jāpalielina no 7 % līdz 10 %, lai arī turpmāk varētu sasniegt minētās regulas 4. panta 1. punktā noteiktos mērķus. |
| --- | --- |

(6)

Finansējuma daļa, kuru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1717/2006 24. pantu piešķir pasākumiem, kas atbilst minētās 4. panta 1. punktam, ir izrādījusies nepietiekama un būtu jāpalielina. Aptveramās jomas ir daudzskaitlīgas un, pat piemērojot daudzfunkcionālas programmas, efektīvu atbalstu ierobežoto pieejamo resursu dēļ var sniegt tikai nedaudzās jomās. Tādu efektīvu darbību veikšanai, kas attiecas uz būtiskām infrastruktūrām, sabiedrības veselības apdraudējumiem un globāla mēroga reakciju uz starpreģionāliem draudiem, ir vajadzīgi aptverošāki pasākumi, lai panāktu patiesu ietekmi, pamanāmību un ticamību. Turklāt starpreģionālām darbībām, kas papildina valsts un reģionālo finansējumu, ir vajadzīgs pietiekams finansējums, lai sasniegtu kritisko masu. Finansējuma maksimālā procentuālā daļa, ko piešķir pasākumiem, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1717/2006 4. panta 1. punktam, ir jāpalielina no 7 % līdz 10 %, lai arī turpmāk varētu sasniegt minētās regulas 4. panta 1. punktā noteiktos mērķus.

| (7) | Ņemot vērā to, ka šīs Regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka nepieciešamās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā Regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka šīs Regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka nepieciešamās rīcības mēroga dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā Regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

| (8) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1717/2006 attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1717/2006 attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1717/2006 groza šādi:

| (1) | Regulas 3. panta 2. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “i) | atbalsts pasākumiem, kas saskaņā ar Savienības sadarbības politiku un tās mērķiem paredzēti, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izmantošanu un piekļuvi tiem; šāds atbalsts var aptvert arī pārbaudes darbības, palīdzību upuriem, sabiedrības informēšanu un īpašas juridiskās un administratīvās pieredzes un labas prakses izveidi.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Regulas 3. panta 2. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

atbalsts pasākumiem, kas saskaņā ar Savienības sadarbības politiku un tās mērķiem paredzēti, lai apkarotu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu izmantošanu un piekļuvi tiem; šāds atbalsts var aptvert arī pārbaudes darbības, palīdzību upuriem, sabiedrības informēšanu un īpašas juridiskās un administratīvās pieredzes un labas prakses izveidi.”

| (2) | Regulas 4. pantu groza šādi.






  a) | 1. punkta a) apakšpunkta
  pirmo daļu
  aizstāj ar šādu:






  “a) | tiesībaizsardzības un tiesu, kā arī to civilo iestāžu kapacitātes stiprināšanu, kas iesaistītas cīņā pret terorismu, kā arī organizēto noziedzību, tostarp cilvēku, narkotiku, šaujamieroču, kājnieku ieroču un vieglo ieroču, un sprāgstvielu tirdzniecību un efektīvu nelegālās tirdzniecības un tranzīta kontroli.” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Regulas 4. pantu groza šādi.

a)

1. punkta a) apakšpunkta
  pirmo daļu
  aizstāj ar šādu:

“a)

tiesībaizsardzības un tiesu, kā arī to civilo iestāžu kapacitātes stiprināšanu, kas iesaistītas cīņā pret terorismu, kā arī organizēto noziedzību, tostarp cilvēku, narkotiku, šaujamieroču, kājnieku ieroču un vieglo ieroču, un sprāgstvielu tirdzniecību un efektīvu nelegālās tirdzniecības un tranzīta kontroli.”

| b) | 3. punkta pirmajā daļā ievieto šādu apakšpunktu:










  “c) | veicinātu pilsoniskās sabiedrības attīstību un organizētību un sekmētu tās dalību politikas veidošanas procesā, tostarp lai atbalstītu pasākumus sieviešu lomas palielināšanai šādos procesos un pasākumus neatkarīgu, plurālistisku un profesionālu plašsaziņas līdzekļu darbības veicināšanai;” |
| --- | --- | --- |

b)

3. punkta pirmajā daļā ievieto šādu apakšpunktu:

“c)

veicinātu pilsoniskās sabiedrības attīstību un organizētību un sekmētu tās dalību politikas veidošanas procesā, tostarp lai atbalstītu pasākumus sieviešu lomas palielināšanai šādos procesos un pasākumus neatkarīgu, plurālistisku un profesionālu plašsaziņas līdzekļu darbības veicināšanai;”

| c) | 3. punktam pievieno šādu daļu:




  “Pasākumus, ko veic saskaņā ar šo punktu, vajadzības gadījumā var īstenot ar ES Miera veidošanas partnerības palīdzību.”; |
| --- | --- |

c)

3. punktam pievieno šādu daļu:

“Pasākumus, ko veic saskaņā ar šo punktu, vajadzības gadījumā var īstenot ar ES Miera veidošanas partnerības palīdzību.”;

| (3) | Regulas 6. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Ja ārkārtas palīdzības pasākuma izmaksas pārsniedz EUR 20 000 000, šo pasākumu pieņem Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.




  4.
     
  Komisija var pieņemt pagaidu reaģēšanas programmas, lai palīdzētu iedibināt vai atjaunot būtiskākos nosacījumus, kas nepieciešami Savienības ārējās sadarbības politikas efektīvai īstenošanai. Pagaidu reaģēšanas programmas izstrādā, pamatojoties uz ārkārtas palīdzības pasākumiem. Tās pieņem Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.” |
| --- | --- |

(3)

Regulas 6. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Ja ārkārtas palīdzības pasākuma izmaksas pārsniedz EUR 20 000 000, šo pasākumu pieņem Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.

4.
     
  Komisija var pieņemt pagaidu reaģēšanas programmas, lai palīdzētu iedibināt vai atjaunot būtiskākos nosacījumus, kas nepieciešami Savienības ārējās sadarbības politikas efektīvai īstenošanai. Pagaidu reaģēšanas programmas izstrādā, pamatojoties uz ārkārtas palīdzības pasākumiem. Tās pieņem Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.”

| (4) | Regulas 7. pantu groza šādi:










  a) | 3. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Daudzvalstu un tematiskos stratēģijas dokumentus un jebkādas to pārskatītās versijas vai paplašinājumus Komisija pieņem, izmantojot deleģētos aktus, saskaņā ar 22. pantā noteikto procedūru un ievērojot 22.a un 22.b panta noteikumus. Tie attiecas uz sākotnējo laiku, kas nav ilgāks par šīs regulas piemērošanas laiku, un tos pārskata vidusposmā.”; |
| --- | --- | --- |

(4)

Regulas 7. pantu groza šādi:

a)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Daudzvalstu un tematiskos stratēģijas dokumentus un jebkādas to pārskatītās versijas vai paplašinājumus Komisija pieņem, izmantojot deleģētos aktus, saskaņā ar 22. pantā noteikto procedūru un ievērojot 22.a un 22.b panta noteikumus. Tie attiecas uz sākotnējo laiku, kas nav ilgāks par šīs regulas piemērošanas laiku, un tos pārskata vidusposmā.”;

| b) | 7. punktu aizstāj ar šādu:




  “7.
     
  Daudzgadu indikatīvās programmas un jebkādas to pārskatītās versijas vai paplašinājumus Komisija pieņem, izmantojot deleģētos aktus, saskaņā ar 22. pantā noteikto procedūru un ievērojot 22.a un 22.b panta noteikumus. Tās izstrādā, vajadzības gadījumā konsultējoties ar attiecīgajām partnervalstīm vai reģioniem.”; |
| --- | --- |

b)

7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.
     
  Daudzgadu indikatīvās programmas un jebkādas to pārskatītās versijas vai paplašinājumus Komisija pieņem, izmantojot deleģētos aktus, saskaņā ar 22. pantā noteikto procedūru un ievērojot 22.a un 22.b panta noteikumus. Tās izstrādā, vajadzības gadījumā konsultējoties ar attiecīgajām partnervalstīm vai reģioniem.”;

| (5) | Regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Ikgadējās rīcības programmas un jebkādas to pārskatītās versijas vai paplašinājumus pieņem Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.” |
| --- | --- |

(5)

Regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Ikgadējās rīcības programmas un jebkādas to pārskatītās versijas vai paplašinājumus pieņem Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.”

| (6) | Regulas 9. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Īpašos pasākumus, kuru izmaksas pārsniedz EUR 5 000 000, pieņem Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.




  4.
     
  Ja īpašo pasākumu izmaksas nepārsniedz EUR 5 000 000, Komisija mēneša laikā pēc pasākumu apstiprināšanas informē Eiropas Parlamentu un Padomi.”; |
| --- | --- |

(6)

Regulas 9. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Īpašos pasākumus, kuru izmaksas pārsniedz EUR 5 000 000, pieņem Komisija, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.

4.
     
  Ja īpašo pasākumu izmaksas nepārsniedz EUR 5 000 000, Komisija mēneša laikā pēc pasākumu apstiprināšanas informē Eiropas Parlamentu un Padomi.”;

| (7) | Regulas 17. panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Regulas 6. pantā minēto ārkārtas palīdzības pasākumu un pagaidu reaģēšanas programmu gadījumā un pasākumu, kas pieņemti 4. panta 3. punktā minēto mērķu īstenošanai, gadījumā tiesības piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā tiek piedāvātas globālā mērogā.
  5.   Tādu pasākumu gadījumā, kas pieņemti 4. panta 1. un 2. punktā minēto mērķu īstenošanai, tiesības piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā ir jebkurai fiziskai vai juridiskai personai no jaunattīstības vai pārejas posmā esošas valsts, kā noteikusi ESAO, un fiziskām vai juridiskām personām no jebkuras citas valsts, kas pretendē uz tiesību piešķiršanu saskaņā ar atbilstīgu stratēģiju, un uz tām attiecina izcelsmes noteikumus.”; |
| --- | --- |

(7)

Regulas 17. panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Regulas 6. pantā minēto ārkārtas palīdzības pasākumu un pagaidu reaģēšanas programmu gadījumā un pasākumu, kas pieņemti 4. panta 3. punktā minēto mērķu īstenošanai, gadījumā tiesības piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā tiek piedāvātas globālā mērogā.

5.   Tādu pasākumu gadījumā, kas pieņemti 4. panta 1. un 2. punktā minēto mērķu īstenošanai, tiesības piedalīties iepirkuma vai subsīdiju līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanā ir jebkurai fiziskai vai juridiskai personai no jaunattīstības vai pārejas posmā esošas valsts, kā noteikusi ESAO, un fiziskām vai juridiskām personām no jebkuras citas valsts, kas pretendē uz tiesību piešķiršanu saskaņā ar atbilstīgu stratēģiju, un uz tām attiecina izcelsmes noteikumus.”;

| (8) | Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:



  “21. pants


  Novērtēšana



  Komisija regulāri novērtē programmu un politikas rezultātus un efektivitāti, nozaru politiku, kā arī plānošanas iedarbīgumu, lai pārbaudītu, vai ir sasniegti mērķi, un lai izstrādātu ieteikumus, kas uzlabotu turpmāko darbību. Komisija informēšanas nolūkos nozīmīgus novērtējuma ziņojumus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Šos rezultātus ņem vērā, izstrādājot programmas un piešķirot līdzekļus.”; |
| --- | --- |

(8)

Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu:

“21. pants

Novērtēšana

Komisija regulāri novērtē programmu un politikas rezultātus un efektivitāti, nozaru politiku, kā arī plānošanas iedarbīgumu, lai pārbaudītu, vai ir sasniegti mērķi, un lai izstrādātu ieteikumus, kas uzlabotu turpmāko darbību. Komisija informēšanas nolūkos nozīmīgus novērtējuma ziņojumus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Šos rezultātus ņem vērā, izstrādājot programmas un piešķirot līdzekļus.”;

| (9) | Regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:



  “22. pants


  Deleģēšanas īstenošana



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt 7. panta 3. un 7. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.




  2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot 22.b un 22.c panta noteikumus.



  22.a pants


  Deleģējuma atsaukšana



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 3. un 7. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.




  2.
     
  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to laikus informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.




  3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esamību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.



  22.b pants


  Iebildumi pret deleģētiem aktiem



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var iebilst pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā kopš tā paziņošanas dienas.




  Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem.




  2.
     
  Ja līdz 1. punktā minētā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā norādītajā datumā.




  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.




  3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome 1. punktā minētajā laikposmā iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas iebilst pret deleģēto aktu, norāda savu iebildumu iemeslus.” |
| --- | --- |

(9)

Regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:

“22. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt 7. panta 3. un 7. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.

2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot 22.b un 22.c panta noteikumus.

22.a pants

Deleģējuma atsaukšana

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 3. un 7. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.
     
  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to laikus informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.

3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esamību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

22.b pants

Iebildumi pret deleģētiem aktiem

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var iebilst pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā kopš tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem.

2.
     
  Ja līdz 1. punktā minētā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā norādītajā datumā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.

3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome 1. punktā minētajā laikposmā iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas iebilst pret deleģēto aktu, norāda savu iebildumu iemeslus.”

| (10) | Rgulas 24. pantu aizstāj ar šādu:
  “24. pants


  Finansējums

  Šīs regulas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 2062000000. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.
  Laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam:






  a) | ne vairāk kā 10 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 1. punktam; |
| --- | --- | --- |

(10)

Rgulas 24. pantu aizstāj ar šādu:

“24. pants

Finansējums

Šīs regulas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 2062000000. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.

Laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam:

a)

ne vairāk kā 10 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 1. punktam;

| b) | ne vairāk kā 15 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 2. punktam; |
| --- | --- |

b)

ne vairāk kā 15 procentu punktus no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 2. punktam;

| c) | ne vairāk kā
  10 procentu punktus
  no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 3. punktam,
  ar nosacījumu, ka šis palielinājums ir saskaņā ar ES Miera veidošanas partnerības pašreiz notiekošo pārskatīšanu un iekšējo resursu iespējām
  .” |
| --- | --- |

c)

ne vairāk kā
  10 procentu punktus
  no finansējuma piešķir pasākumiem, kas atbilst 4. panta 3. punktam,
  ar nosacījumu, ka šis palielinājums ir saskaņā ar ES Miera veidošanas partnerības pašreiz notiekošo pārskatīšanu un iekšējo resursu iespējām
  .”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra nostāja.

1

(2)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

2

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/183

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisFinanšu instruments sadarbībai attīstības jomā ***I

P7_TA(2010)0379

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (COM(2009)0194 – C7-0043/2009 – 2009/0060A(COD))

2012/C 70 E/29

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0194),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 179. panta 1. punktu un 181. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0043/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 179. panta 1. punktu un 181. panta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0043/2009),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 209. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 209. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A7-0078/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu (A7-0078/2009),

| 1. | apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisP7_TC1-COD(2009)0060A

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā ▐

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā
  Līgumu par Eiropas Savienības darbību
  un jo īpaši tā
  209. panta 1. punktu
  ,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes 2007. gada 19. februāra Regula (Euratom) Nr. 300/2007, ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8). |
| --- | --- |

(1)

Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes 2007. gada 19. februāra Regula (Euratom) Nr. 300/2007, ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1905/2006
  īstenošana parādīja, ka pastāv neatbilstības saistībā ar izņēmumu attiecībā uz principu par izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem, neattiecināmību uz Savienības finansējumu. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus
  minētajā regulā
  , lai
  to
  saskaņotu ar pārējiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1905/2006
  īstenošana parādīja, ka pastāv neatbilstības saistībā ar izņēmumu attiecībā uz principu par izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem, neattiecināmību uz Savienības finansējumu. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus
  minētajā regulā
  , lai
  to
  saskaņotu ar pārējiem instrumentiem.

| (3) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz ģeogrāfiskiem stratēģijas dokumentiem, provizoriskām daudzgadu programmām un tematisku programmu stratēģijas dokumentiem, jo tie papildina Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un ir vispārēji piemērojami. Īpaši svarīgi ir, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz ģeogrāfiskiem stratēģijas dokumentiem, provizoriskām daudzgadu programmām un tematisku programmu stratēģijas dokumentiem, jo tie papildina Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un ir vispārēji piemērojami. Īpaši svarīgi ir, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.

| (4) | Šī regula nepārsniedz izvirzītā mērķa sasniegšanai nepieciešamās darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Šī regula nepārsniedz izvirzītā mērķa sasniegšanai nepieciešamās darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punkta noteikumiem.

| (5) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1905/2006 groza šādi:

| 1) | 17. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:




  “Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 35.pantu un ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus, nosaka papildu norādījumus attiecībā uz kopējās summas sadali starp saņēmējiem.”; |
| --- | --- |

1)

17. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 35.pantu un ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus, nosaka papildu norādījumus attiecībā uz kopējās summas sadali starp saņēmējiem.”;

| 2) | Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:



  “21. pants


  Stratēģijas dokumentu un provizorisku daudzgadu programmu pieņemšana



  Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu un ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus, pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un provizoriskās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un 17. pantā minētos papildu pasākumus.”; |
| --- | --- |

2)

Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“21. pants

Stratēģijas dokumentu un provizorisku daudzgadu programmu pieņemšana

Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu un ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus, pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un provizoriskās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un 17. pantā minētos papildu pasākumus.”;

| 3) | Regulas 22. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:




  “3.
     
  Komisija pieņem gada rīcības programmas, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.”; |
| --- | --- |

3)

Regulas 22. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.
     
  Komisija pieņem gada rīcības programmas, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.”;

| 4) | Regulas 23. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:




  “3.
     
  Ja šādu pasākumu izmaksas pārsniedz EUR 10 miljonus, Komisija tos apstiprina, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus. Komisija viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas informatīvos nolūkos nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei īpašos pasākumus, kuru izmaksas nepārsniedz EUR 10 miljonus.




  4.
     
  Veicot grozījumus īpašajos pasākumos, piemēram, tehniskas korekcijas, īstenošanas perioda pagarināšanu, līdzekļu pārasignāciju plānotajā budžetā, budžeta palielināšanu par summu, kas lielāka par 20 % no sākotnējā budžeta, vai budžeta samazināšanu, ja šie grozījumi neietekmē Komisijas lēmumā izklāstītos sākotnējos mērķus, par tiem viena mēneša laikā paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.”; |
| --- | --- |

4)

Regulas 23. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“3.
     
  Ja šādu pasākumu izmaksas pārsniedz EUR 10 miljonus, Komisija tos apstiprina, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus. Komisija viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas informatīvos nolūkos nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei īpašos pasākumus, kuru izmaksas nepārsniedz EUR 10 miljonus.

4.
     
  Veicot grozījumus īpašajos pasākumos, piemēram, tehniskas korekcijas, īstenošanas perioda pagarināšanu, līdzekļu pārasignāciju plānotajā budžetā, budžeta palielināšanu par summu, kas lielāka par 20 % no sākotnējā budžeta, vai budžeta samazināšanu, ja šie grozījumi neietekmē Komisijas lēmumā izklāstītos sākotnējos mērķus, par tiem viena mēneša laikā paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.”;

| 5) | Regulas 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.”; |
| --- | --- |

5)

Regulas 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.”;

| 6) | Regulas 33. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:




  “1.
     
  Komisija regulāri uzrauga un pārskata savas programmas un novērtē ģeogrāfiskās un tematiskās politikas un programmu, nozaru politikas rezultātus, kā arī plānošanas efektivitāti, lai attiecīgā gadījumā, izmantojot neatkarīgu ārējo vērtējumu, pārbaudītu, vai mērķi ir sasniegti, un ļautu izstrādāt ieteikumus turpmāko darbību uzlabošanai. Pienācīgi ņem vērā Eiropas Parlamenta, dalībvalstu parlamentu vai Padomes priekšlikumus. Īpašu uzmanību pievērš sociālajiem sektoriem un progresam, kas panākts, lai sasniegtu TAM mērķus.




  2.
     
  Komisija informācijas nolūkā nosūta novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.”; |
| --- | --- |

6)

Regulas 33. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.
     
  Komisija regulāri uzrauga un pārskata savas programmas un novērtē ģeogrāfiskās un tematiskās politikas un programmu, nozaru politikas rezultātus, kā arī plānošanas efektivitāti, lai attiecīgā gadījumā, izmantojot neatkarīgu ārējo vērtējumu, pārbaudītu, vai mērķi ir sasniegti, un ļautu izstrādāt ieteikumus turpmāko darbību uzlabošanai. Pienācīgi ņem vērā Eiropas Parlamenta, dalībvalstu parlamentu vai Padomes priekšlikumus. Īpašu uzmanību pievērš sociālajiem sektoriem un progresam, kas panākts, lai sasniegtu TAM mērķus.

2.
     
  Komisija informācijas nolūkā nosūta novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.”;

| 7) | Regulas 34. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:




  “1.
     
  Komisija novērtē šajā regulā paredzēto pasākumu īstenošanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par to īstenošanu un rezultātiem, kā arī, ciktāl iespējams, par palīdzības galveno ietekmi un rezultātiem. Šo ziņojumu iesniedz arī dalībvalstu parlamentiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.”; |
| --- | --- |

7)

Regulas 34. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.
     
  Komisija novērtē šajā regulā paredzēto pasākumu īstenošanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par to īstenošanu un rezultātiem, kā arī, ciktāl iespējams, par palīdzības galveno ietekmi un rezultātiem. Šo ziņojumu iesniedz arī dalībvalstu parlamentiem, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.”;

| 8) | Regulas 35. pantu aizstāj ar šo:



  “35. pants


  Deleģēšanas īstenošana



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt 17. panta 2. punktā un 21. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.




  2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus.



  35.a pants


  Deleģēšanas atsaukšana



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 17. panta 2. punktā un 21. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.




  2.
     
  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, cenšas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to savlaicīgi informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.




  3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.



  35.b pants


  Iebildumi pret deleģētajiem aktiem



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas dienas var paust iebildumus pret deleģēto aktu.




  Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.




  2.
     
  Ja līdz 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā norādītajā datumā.




  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu nepaust iebildumus.




  3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome 1. punktā minētajā laikposmā pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.” |
| --- | --- |

8)

Regulas 35. pantu aizstāj ar šo:

“35. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt 17. panta 2. punktā un 21. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.

2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus.

35.a pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 17. panta 2. punktā un 21. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.
     
  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, cenšas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to savlaicīgi informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.

3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

35.b pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas dienas var paust iebildumus pret deleģēto aktu.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

2.
     
  Ja līdz 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā norādītajā datumā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu nepaust iebildumus.

3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome 1. punktā minētajā laikposmā pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.”

2. pants

▐

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

....

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010.gada 21. oktobra nostāja.

1

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

2

(3)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

4

(5)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 81, 22.3.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

8

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/188

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisFinanšu instrumenta izveide demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē ***I

P7_TA(2010)0380

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (COM(2009)0194 – C7-0158/2009 – 2009/0060B(COD))

2012/C 70 E/30

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2009)0194),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. panta 1. punktu un 181.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0158/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 179. panta 1. punktu un 181.a pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0158/2009),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 209. panta 1. punktu un 212. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 209. panta 1. punktu un 212. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0188/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0188/2010),

| 1. | pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisP7_TC1-COD(2009)0060B

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar ko groza ▐ Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu un 212. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes 2007. gada 19. februāra Regula (Euratom) Nr. 300/2007, ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8). |
| --- | --- |

(1)

Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes 2007. gada 19. februāra Regula (Euratom) Nr. 300/2007, ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8).

| (2) | Šo regulu īstenošana atklāja pretrunas saistībā ar izņēmumiem neattiecināmības principa piemērošanai ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem saistīto izmaksu Savienības finansējumam. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus Regulā (EK) ▐ Nr. 1889/2006, lai tos saskaņotu ar pārējiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Šo regulu īstenošana atklāja pretrunas saistībā ar izņēmumiem neattiecināmības principa piemērošanai ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem saistīto izmaksu Savienības finansējumam. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus Regulā (EK) ▐ Nr. 1889/2006, lai tos saskaņotu ar pārējiem instrumentiem.

| (3) | Komisijai jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz stratēģiskiem dokumentiem, jo šie stratēģiskie dokumenti papildina Regulu (EK) Nr. 1889/2006 un ir vispārēji piemērojami. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Komisijai jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz stratēģiskiem dokumentiem, jo šie stratēģiskie dokumenti papildina Regulu (EK) Nr. 1889/2006 un ir vispārēji piemērojami. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.

| (4) | Šī regula nepārsniedz izvirzītā mērķa sasniegšanai nepieciešamās darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punkta noteikumiem, |
| --- | --- |

(4)

Šī regula nepārsniedz izvirzītā mērķa sasniegšanai nepieciešamās darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punkta noteikumiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

▐

Regulu (EK) Nr. 1889/2006 groza šādi:

| 1) | 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:




  “3.
     
  Stratēģisko dokumentu un jebkādu to labojumu, kā arī papildinājumu pieņemšanu veic Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu un ievērojot 17.a un 17.b panta nosacījumus.” |
| --- | --- |

1)

5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.
     
  Stratēģisko dokumentu un jebkādu to labojumu, kā arī papildinājumu pieņemšanu veic Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu un ievērojot 17.a un 17.b panta nosacījumus.”

| 2) | 6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:




  “3.
     
  Komisija pieņem ikgadējās rīcības programmas un visus labojumus vai papildinājumus, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostāju.” |
| --- | --- |

2)

6. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.
     
  Komisija pieņem ikgadējās rīcības programmas un visus labojumus vai papildinājumus, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostāju.”

| 3) | 7. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:




  “3.
     
  Ja šādu pasākumu izmaksas sasniedz vai pārsniedz EUR 3 000 000, Komisija tos pieņem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostāju.




  4.
     
  Ja īpašo pasākumu izmaksas nepārsniedz EUR 3 000 000, 10 darba dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas Komisija informatīvā nolūkā šos pasākumus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.” |
| --- | --- |

3)

7. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.
     
  Ja šādu pasākumu izmaksas sasniedz vai pārsniedz EUR 3 000 000, Komisija tos pieņem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes nostāju.

4.
     
  Ja īpašo pasākumu izmaksas nepārsniedz EUR 3 000 000, 10 darba dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanas Komisija informatīvā nolūkā šos pasākumus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.”

| 4) | 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:




  “2.
     
  Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par veiktajiem atbalsta pasākumiem.” |
| --- | --- |

4)

9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.
     
  Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par veiktajiem atbalsta pasākumiem.”

| 5) | 13. panta 6. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “6.   Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.” |
| --- | --- |

5)

13. panta 6. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“6.   Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.”

| 6) | 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:




  “2.
     
  Informēšanas nolūkā Komisija nosūta savu novērtējuma ziņojumu Parlamentam un Padomei. Rezultātus izmanto, izstrādājot programmu un piešķirot resursus.” |
| --- | --- |

6)

16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.
     
  Informēšanas nolūkā Komisija nosūta savu novērtējuma ziņojumu Parlamentam un Padomei. Rezultātus izmanto, izstrādājot programmu un piešķirot resursus.”

| 7) | 17. pantu aizstāj ar šādu tekstu:



  “17. pants


  Deleģēšana



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt 5. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.




  2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 17.a un 17.b pantā izklāstītos nosacījumus.



  17.a pants


  Deleģējuma atsaukšana



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 5. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.




  2.
     
  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to laikus informē otro iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.




  3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādītā pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai tajā norādītajā vēlākajā datumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.



  17.b pants


  Iebildumi pret deleģētajiem aktiem



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var iebilst pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.




  Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem.




  2.
     
  Ja pēc minētā termiņa nedz Eiropas Parlaments, nedz Padome nav izteikusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā datumā.




  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.




  3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret pieņemto deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas iebilst pret deleģēto aktu, norāda savu iebildumu iemeslus.” |
| --- | --- |

7)

17. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“17. pants

Deleģēšana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt 5. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.

2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 17.a un 17.b pantā izklāstītos nosacījumus.

17.a pants

Deleģējuma atsaukšana

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 5. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.
     
  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to laikus informē otro iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.

3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādītā pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai tajā norādītajā vēlākajā datumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

17.b pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var iebilst pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem.

2.
     
  Ja pēc minētā termiņa nedz Eiropas Parlaments, nedz Padome nav izteikusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā datumā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.

3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret pieņemto deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas iebilst pret deleģēto aktu, norāda savu iebildumu iemeslus.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra nostāja.

1

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

2

(3)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

4

(5)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 81, 22.3.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

8

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/192

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisFinanšu instrumenta izveide sadarbībai ar industrializētām valstīm ***I

P7_TA(2010)0381

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktoba normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (COM(2009)0197 – C7–0101/2009 – 2009/0059(COD))

2012/C 70 E/31

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0197), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0197),

| — | ņemot vērā EK līguma 181.a pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0101/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 181.a pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0101/2009),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 207. panta 2. punktu un 209. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 207. panta 2. punktu un 209. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0052/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Budžeta komitejas atzinumus (A7-0052/2010),

| 1. | pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem šeit izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | uzskata, ka priekšlikums ir saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.– 2013. gadam; tomēr atgādina, ka par ikgadējām apropriācijām laikposmam no 2010. līdz 2013. gadam lēmumu pieņem budžeta lēmējinstitūcija saistībā ar ikgadējo budžeta procedūru; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka priekšlikums ir saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.– 2013. gadam; tomēr atgādina, ka par ikgadējām apropriācijām laikposmam no 2010. līdz 2013. gadam lēmumu pieņem budžeta lēmējinstitūcija saistībā ar ikgadējo budžeta procedūru;

| 3. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisP7_TC1-COD(2009)0059

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni

[3. grozījums, ja vien nav norādīts citādi]

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu un 209. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Kopš 2007. gada Kopiena ir uzlabojusi savu ģeogrāfisko sadarbību ar jaunattīstības valstīm Āzijā, Vidusāzijā un Latīņamerikā, kā arī ar Irāku, Irānu un Jemenu un Dienvidāfriku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2). |
| --- | --- |

(1)

Kopš 2007. gada Kopiena ir uzlabojusi savu ģeogrāfisko sadarbību ar jaunattīstības valstīm Āzijā, Vidusāzijā un Latīņamerikā, kā arī ar Irāku, Irānu un Jemenu un Dienvidāfriku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1905/2006 galvenais un visaptverošais mērķis ir nabadzības izskaušana, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus. Turklāt saskaņā ar šo regulu izveidoto ģeogrāfisko programmu darbības joma sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem tiek materiāli ierobežota, finansējot pasākumus, kas paredzēti, lai izpildītu Oficiālās attīstības palīdzības (OAP kritēriji) mērķus, ko noteikusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK). |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1905/2006 galvenais un visaptverošais mērķis ir nabadzības izskaušana, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus. Turklāt saskaņā ar šo regulu izveidoto ģeogrāfisko programmu darbības joma sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem tiek materiāli ierobežota, finansējot pasākumus, kas paredzēti, lai izpildītu Oficiālās attīstības palīdzības (OAP kritēriji) mērķus, ko noteikusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK).

| (3) | Savienības
  interesēs ir tālāk padziļināt attiecības ar konkrētām jaunattīstības valstīm, kas ir svarīgi divpusējie partneri un procesu dalībnieki daudzpusējos forumos un globālā pārvaldībā, ar kuriem
  Savienība
  ir stratēģiski ieinteresēta veicināt daudzveidīgas saites, jo īpaši tādās jomās kā ekonomika, tirdzniecība, augstākā izglītība, uzņēmējdarbība un zinātne. Tādēļ tai ir nepieciešams finanšu instruments, ar kuru varētu finansēt tādus pasākumus, kas
  atbilstoši OAP kritērijiiem principā
  nav oficiālā attīstības palīdzība
  , tomēr tiem ir būtiska nozīme attiecību stiprināšanā, un tie dod nozīmīgu ieguldījumu attiecīgo jaunattīstības valstu attīstībā un progresā
  . |
| --- | --- |

(3)

Savienības
  interesēs ir tālāk padziļināt attiecības ar konkrētām jaunattīstības valstīm, kas ir svarīgi divpusējie partneri un procesu dalībnieki daudzpusējos forumos un globālā pārvaldībā, ar kuriem
  Savienība
  ir stratēģiski ieinteresēta veicināt daudzveidīgas saites, jo īpaši tādās jomās kā ekonomika, tirdzniecība, augstākā izglītība, uzņēmējdarbība un zinātne. Tādēļ tai ir nepieciešams finanšu instruments, ar kuru varētu finansēt tādus pasākumus, kas
  atbilstoši OAP kritērijiiem principā
  nav oficiālā attīstības palīdzība
  , tomēr tiem ir būtiska nozīme attiecību stiprināšanā, un tie dod nozīmīgu ieguldījumu attiecīgo jaunattīstības valstu attīstībā un progresā
  .

| (4) | Šajā nolūkā 2007. un 2008. gada budžeta procedūrās tika izveidotas četras sagatavošanās darbības, lai sāktu šādu pastiprinātu sadarbību saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (Finanšu regula) — uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Indiju, uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Ķīnu, sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Āzijā, sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Latīņamerikā. Saskaņā ar šo pašu Finanšu regulas pantu no sagatavošanās darbībām izrietošā likumdošanas procedūra jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām. |
| --- | --- |

(4)

Šajā nolūkā 2007. un 2008. gada budžeta procedūrās tika izveidotas četras sagatavošanās darbības, lai sāktu šādu pastiprinātu sadarbību saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (Finanšu regula) — uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Indiju, uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Ķīnu, sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Āzijā, sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Latīņamerikā. Saskaņā ar šo pašu Finanšu regulas pantu no sagatavošanās darbībām izrietošā likumdošanas procedūra jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām.

| (5) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1934/2006 (4) mērķi un noteikumi ir piemēroti, lai īstenotu šādu pastiprinātu sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006. Šajā nolūkā ir nepieciešams paplašināt Regulas (EK) Nr. 1934/2006 ģeogrāfisko darbības jomu un nodrošināt finansējumu, kas aptvertu sadarbību ar šīm jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

(5)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1934/2006 (4) mērķi un noteikumi ir piemēroti, lai īstenotu šādu pastiprinātu sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006. Šajā nolūkā ir nepieciešams paplašināt Regulas (EK) Nr. 1934/2006 ģeogrāfisko darbības jomu un nodrošināt finansējumu, kas aptvertu sadarbību ar šīm jaunattīstības valstīm.

| (6) | Līdz ar Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomas ģeogrāfisko paplašināšanu attiecīgajām jaunattīstības valstīm kļuvuši pieejami divi dažādi ārpolitikas finansēšanas instrumenti. Vajadzētu nodrošināt, ka abi finansēšanas instrumenti tiek strikti nodalīti. Atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1905/2006 tiek finansēti pasākumi, kuri atbilst OAP kritērijiem, turpretī Regulai (EK) Nr. 1934/2006 būtu jāattiecas tikai uz tiem pasākumiem, kuri principā neatbilst minētajiem kritērijiem. Turklāt vajadzētu nodrošināt, ka līdz šim Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomā ietilpstošās valstis, proti, industrializētās valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni, pēc šīs regulas darbības jomas ģeogrāfiskās paplašināšanas nenonāktu sliktākā situācijā, jo īpaši attiecībā uz finansējumu. |
| --- | --- |

(6)

Līdz ar Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomas ģeogrāfisko paplašināšanu attiecīgajām jaunattīstības valstīm kļuvuši pieejami divi dažādi ārpolitikas finansēšanas instrumenti. Vajadzētu nodrošināt, ka abi finansēšanas instrumenti tiek strikti nodalīti. Atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1905/2006 tiek finansēti pasākumi, kuri atbilst OAP kritērijiem, turpretī Regulai (EK) Nr. 1934/2006 būtu jāattiecas tikai uz tiem pasākumiem, kuri principā neatbilst minētajiem kritērijiem. Turklāt vajadzētu nodrošināt, ka līdz šim Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomā ietilpstošās valstis, proti, industrializētās valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni, pēc šīs regulas darbības jomas ģeogrāfiskās paplašināšanas nenonāktu sliktākā situācijā, jo īpaši attiecībā uz finansējumu.

| (7) | Tā kā ekonomiskā krīze visā Savienībā ir radījusi ārkārtēju budžeta saspīlējumu un tā kā ierosinātā ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšana attiecas uz valstīm, no kurām dažas ir sasniegušas tādu pašu konkurētspējas līmeni kā Savienība un no kurām dažās vidējais dzīves līmenis tuvojas atsevišķu dalībvalstu dzīves līmenim, Eiropas Savienībai sadarbības īstenošanā vajadzētu ņemt vērā saņēmējvalstu centienus, lai ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas starptautiskos nolīgumus un palīdzētu īstenot pasaules līmeņa mērķus siltumnīcefekta gāzu emisijas mazināšanā. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā ekonomiskā krīze visā Savienībā ir radījusi ārkārtēju budžeta saspīlējumu un tā kā ierosinātā ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšana attiecas uz valstīm, no kurām dažas ir sasniegušas tādu pašu konkurētspējas līmeni kā Savienība un no kurām dažās vidējais dzīves līmenis tuvojas atsevišķu dalībvalstu dzīves līmenim, Eiropas Savienībai sadarbības īstenošanā vajadzētu ņemt vērā saņēmējvalstu centienus, lai ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas starptautiskos nolīgumus un palīdzētu īstenot pasaules līmeņa mērķus siltumnīcefekta gāzu emisijas mazināšanā.

| (8) | Ārējās darbības finanšu instrumentu īstenošanas pārskatā ir konstatēta nekonsekvence noteikumos, ar kuriem kā neatbilstīgas izslēdz izmaksas, kas attiecas uz nodokļiem, nodevām un citiem maksājumiem. Konsekvences labad tiek ierosināts šos noteikumus saskaņot ar citiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(8)

Ārējās darbības finanšu instrumentu īstenošanas pārskatā ir konstatēta nekonsekvence noteikumos, ar kuriem kā neatbilstīgas izslēdz izmaksas, kas attiecas uz nodokļiem, nodevām un citiem maksājumiem. Konsekvences labad tiek ierosināts šos noteikumus saskaņot ar citiem instrumentiem.

| (9) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu un ievērojot daudzgadu sadarbības programmas, jo tās papildina Regulu (EK) Nr. 1934/2006 un ir vispārēji piemērojamas. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(9)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu un ievērojot daudzgadu sadarbības programmas, jo tās papildina Regulu (EK) Nr. 1934/2006 un ir vispārēji piemērojamas. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.

| (10) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1934/2006, |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1934/2006,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1934/2006 groza šādi.

| (1) | Regulas nosaukumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

(1)

Regulas nosaukumu aizstāj ar šādu:

| (2) | Regulas 1.- 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants


  Mērķis

  1.   
  Šajā regulā industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni ir šīs Regulas I pielikumā uzskaitītās valstis un teritorijas, bet jaunattīstības valstis ir valstis, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. novembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5), un kuras ir uzskaitītas šīs Regulas II pielikumā. Turpmāk tekstā tās norādītas kā “partnervalstis”.


  Ar
  šajā regulā paredzēto Savienības
  finansējumu atbalsta ekonomisku, finanšu ▐, tehnisku
  , kultūras un akadēmisku
  sadarbību tās kompetencē esošajās
  4. pantā izklāstītajās jomās
  ar
  partnervalstīm
  .
  Šīs regulas nolūks ir finansēt pasākumus, kas principā neatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (ESAO/APK) noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kritērijiem.


  2.   Galvenais mērķis, sadarbojoties ar
  partnervalstīm
  , ir konkrēti reaģēt uz vajadzību stiprināt saites un vēl vairāk iesaistīties divpusējās, reģionālās un daudzpusējās attiecībās ar tām, lai izveidotu labvēlīgāku
  un pārredzamāku
  vidi
  Savienības
  un
  partnervalstu
  attiecību izvēršanai
  atbilstoši principiem, kas nosaka Savienības ārējās darbības saskaņā ar Līgumu
  .
  Minētais cita starpā attiecas arī uz demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tiesiskumu, pienācīgu darbu, labu pārvaldību un vides aizsardzību, lai veicinātu partnervalstu progresu un ilgtspējīgu attīstību.



  2. pants


  Darbības joma

  1.   Sadarbība ir vērsta uz saišu veidošanu ar
  partnervalstīm, tā sekmējot dialogu un attiecību atjaunošanu un veicinot
  līdzīgas politiskās, ekonomiskās un institucionālās struktūras un vērtības
  . Savienība cenšas arī palielināt sadarbību un tirdzniecību ar esošiem vai arvien svarīgākiem divpusējiem partneriem
  un procesu
  dalībniekiem
  daudzpusējos forumos un globālajā pārvaldībā. Sadarbība aptver arī partnerus, ar kuriem
  Savienība
  ir stratēģiski ieinteresēta veicināt saites
  un savas vērtības, kas paredzētas Līgumā
  .
  2.   Attiecīgi pamatotos gadījumos un lai
  nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti un
  sekmētu reģionālu sadarbību, Komisija, pieņemot 6. pantā minētās
  ikgadējās
  rīcības programmas, var pieņemt lēmumu, ka
  valstīm
  , kas nav uzskaitītas pielikumos, ir
  tiesības uz šajā regulā minētajiem pasākumiem
  , ja projektam vai programmai, ko paredzēts īstenot, ir reģionālas vai pārrobežu iezīmes. To var paredzēt 5. pantā minētajās daudzgadu sadarbības programmās.


  3.
     Komisija groza I un II pielikumā ietvertos sarakstus saskaņā ar regulāru ESAO/AAK veiktu jaunattīstības valstu saraksta pārskatīšanu un par to informē
  Eiropas Parlamentu un
  Padomi.


  4.
     
  Attiecībā uz Savienības finansējumu saskaņā ar šo regulu īpaša uzmanība atbilstošos gadījumos jāvelta tam, lai partnervalstis ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas noteiktos darba pamatstandartus un censtos mazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju.




  5.
     
  Attiecībā uz šīs Regulas II pielikumā uzskaitītajām valstīm stingri ievēro politikas atbilstību pasākumiem, kurus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1337/2008, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (6).



  3. pants


  Vispārīgie principi



  1.
     
  Eiropas Savienība balstās uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principiem, un tā ar dialogu un sadarbību cenšas veicināt, attīstīt un nostiprināt partnervalstu apņēmību ievērot šos principus.




  2.
     
  Īstenojot šo regulu, piemēro diferencētu pieeju sadarbības veidošanā ar partnervalstīm, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to ekonomisko, sociālo un politisko situāciju, kā arī konkrētas Savienības intereses, stratēģijas un prioritātes.




  3.
     
  Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, atbilst Savienības un partnervalstu sadarbības jomām, kas konkrēti izklāstītas instrumentos, nolīgumos, deklarācijās un rīcības plānos, kā arī jomām, kurās Savienība ir īpaši ieinteresēta un kuras tai ir prioritāras.




  4.
     
  Īstenojot pasākumus, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Savienība cenšas nodrošināt šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām, kā arī ar citām atbilstīgām Savienības politikas jomām, jo īpaši attīstības sadarbību. Šo atbilstību nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko un finanšu plānošanu un īstenojot pasākumus.




  5.
     
  Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, papildina dalībvalstu un citu Savienības publisko struktūru centienus tirdzniecības attiecību un kultūras, akadēmiskās un zinātniskās apmaiņas jomā, un dod tiem papildu vērtību.




  6.
     
  Komisija informē Eiropas Parlamentu un regulāri veic viedokļu apmaiņu ar to. |
| --- | --- |

(2)

Regulas 1.- 3. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Mērķis

1.   
  Šajā regulā industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni ir šīs Regulas I pielikumā uzskaitītās valstis un teritorijas, bet jaunattīstības valstis ir valstis, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. novembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5), un kuras ir uzskaitītas šīs Regulas II pielikumā. Turpmāk tekstā tās norādītas kā “partnervalstis”.

Ar
  šajā regulā paredzēto Savienības
  finansējumu atbalsta ekonomisku, finanšu ▐, tehnisku
  , kultūras un akadēmisku
  sadarbību tās kompetencē esošajās
  4. pantā izklāstītajās jomās
  ar
  partnervalstīm
  .
  Šīs regulas nolūks ir finansēt pasākumus, kas principā neatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (ESAO/APK) noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kritērijiem.

2.   Galvenais mērķis, sadarbojoties ar
  partnervalstīm
  , ir konkrēti reaģēt uz vajadzību stiprināt saites un vēl vairāk iesaistīties divpusējās, reģionālās un daudzpusējās attiecībās ar tām, lai izveidotu labvēlīgāku
  un pārredzamāku
  vidi
  Savienības
  un
  partnervalstu
  attiecību izvēršanai
  atbilstoši principiem, kas nosaka Savienības ārējās darbības saskaņā ar Līgumu
  .
  Minētais cita starpā attiecas arī uz demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tiesiskumu, pienācīgu darbu, labu pārvaldību un vides aizsardzību, lai veicinātu partnervalstu progresu un ilgtspējīgu attīstību.

2. pants

Darbības joma

1.   Sadarbība ir vērsta uz saišu veidošanu ar
  partnervalstīm, tā sekmējot dialogu un attiecību atjaunošanu un veicinot
  līdzīgas politiskās, ekonomiskās un institucionālās struktūras un vērtības
  . Savienība cenšas arī palielināt sadarbību un tirdzniecību ar esošiem vai arvien svarīgākiem divpusējiem partneriem
  un procesu
  dalībniekiem
  daudzpusējos forumos un globālajā pārvaldībā. Sadarbība aptver arī partnerus, ar kuriem
  Savienība
  ir stratēģiski ieinteresēta veicināt saites
  un savas vērtības, kas paredzētas Līgumā
  .

2.   Attiecīgi pamatotos gadījumos un lai
  nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti un
  sekmētu reģionālu sadarbību, Komisija, pieņemot 6. pantā minētās
  ikgadējās
  rīcības programmas, var pieņemt lēmumu, ka
  valstīm
  , kas nav uzskaitītas pielikumos, ir
  tiesības uz šajā regulā minētajiem pasākumiem
  , ja projektam vai programmai, ko paredzēts īstenot, ir reģionālas vai pārrobežu iezīmes. To var paredzēt 5. pantā minētajās daudzgadu sadarbības programmās.

3.
     Komisija groza I un II pielikumā ietvertos sarakstus saskaņā ar regulāru ESAO/AAK veiktu jaunattīstības valstu saraksta pārskatīšanu un par to informē
  Eiropas Parlamentu un
  Padomi.

4.
     
  Attiecībā uz Savienības finansējumu saskaņā ar šo regulu īpaša uzmanība atbilstošos gadījumos jāvelta tam, lai partnervalstis ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas noteiktos darba pamatstandartus un censtos mazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju.

5.
     
  Attiecībā uz šīs Regulas II pielikumā uzskaitītajām valstīm stingri ievēro politikas atbilstību pasākumiem, kurus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1337/2008, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (6).

3. pants

Vispārīgie principi

1.
     
  Eiropas Savienība balstās uz brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principiem, un tā ar dialogu un sadarbību cenšas veicināt, attīstīt un nostiprināt partnervalstu apņēmību ievērot šos principus.

2.
     
  Īstenojot šo regulu, piemēro diferencētu pieeju sadarbības veidošanā ar partnervalstīm, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to ekonomisko, sociālo un politisko situāciju, kā arī konkrētas Savienības intereses, stratēģijas un prioritātes.

3.
     
  Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, atbilst Savienības un partnervalstu sadarbības jomām, kas konkrēti izklāstītas instrumentos, nolīgumos, deklarācijās un rīcības plānos, kā arī jomām, kurās Savienība ir īpaši ieinteresēta un kuras tai ir prioritāras.

4.
     
  Īstenojot pasākumus, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Savienība cenšas nodrošināt šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām, kā arī ar citām atbilstīgām Savienības politikas jomām, jo īpaši attīstības sadarbību. Šo atbilstību nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko un finanšu plānošanu un īstenojot pasākumus.

5.
     
  Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, papildina dalībvalstu un citu Savienības publisko struktūru centienus tirdzniecības attiecību un kultūras, akadēmiskās un zinātniskās apmaiņas jomā, un dod tiem papildu vērtību.

6.
     
  Komisija informē Eiropas Parlamentu un regulāri veic viedokļu apmaiņu ar to.

| (3) | Regulas 4. pantu groza šādi:










  a) | ievaddaļu aizstāj ar šādu:




  “Ar Savienības finansējumu atbalsta sadarbības darbības saskaņā ar 1. pantu, un tas atbilst šīs regulas vispārējam nolūkam, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Savienības finansējums attiecas uz darbībām, kas principā neatbilst OAP kritērijiem un kas var ietvert reģionālu aspektu, šādās sadarbības jomās:”; |
| --- | --- | --- |

(3)

Regulas 4. pantu groza šādi:

a)

ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“Ar Savienības finansējumu atbalsta sadarbības darbības saskaņā ar 1. pantu, un tas atbilst šīs regulas vispārējam nolūkam, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Savienības finansējums attiecas uz darbībām, kas principā neatbilst OAP kritērijiem un kas var ietvert reģionālu aspektu, šādās sadarbības jomās:”;

| b) | 1.līdz 5. apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “(1) | Savienības un partnervalstu ekonomiskā, sociālā, kultūras, akadēmiskā un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu veicināšana; |
| --- | --- | --- |

b)

1.līdz 5. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“(1)

Savienības un partnervalstu ekonomiskā, sociālā, kultūras, akadēmiskā un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu veicināšana;

| (2) | divpusējas tirdzniecības, investīciju plūsmu un ekonomisku partnerattiecību stimulēšana, tostarp koncentrējoties uz MVU; |
| --- | --- |

(2)

divpusējas tirdzniecības, investīciju plūsmu un ekonomisku partnerattiecību stimulēšana, tostarp koncentrējoties uz MVU;

| (3) | politikā, ekonomikā, sociālajā un kultūras jomā iesaistītu personu un citu nevalstisku organizāciju dialogu veicināšana attiecīgās Savienības un partnervalstu nozarēs; |
| --- | --- |

(3)

politikā, ekonomikā, sociālajā un kultūras jomā iesaistītu personu un citu nevalstisku organizāciju dialogu veicināšana attiecīgās Savienības un partnervalstu nozarēs;

| (4) | cilvēku savstarpējo saišu, jo īpaši ģimenes saišu, izglītības un apmācības programmu un domu apmaiņas veicināšana un kultūru [...] savstarpējas izpratnes veicināšana, jo īpaši ģimeņu līmenī, tostarp īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu un palielinātu Savienības līdzdalību “Erasmus Mundus” programmā un Eiropas izglītības gadatirgos; |
| --- | --- |

(4)

cilvēku savstarpējo saišu, jo īpaši ģimenes saišu, izglītības un apmācības programmu un domu apmaiņas veicināšana un kultūru [...] savstarpējas izpratnes veicināšana, jo īpaši ģimeņu līmenī, tostarp īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu un palielinātu Savienības līdzdalību “Erasmus Mundus” programmā un Eiropas izglītības gadatirgos;

| (5) | sadarbības projektu veicināšana tādās jomās kā pētniecība, zinātne un tehnoloģija, sports un kultūra, enerģija (jo īpaši atjaunojamie enerģijas avoti), transports, ar vidi saistīti jautājumi (tostarp klimata pārmaiņas), muita, finanšu jautājumi, juridiski un ar cilvēktiesībām saistīti jautājumi, kā arī visi citi jautājumi, kas izraisa savstarpēju Savienības un partnervalstu ieinteresētību;”; |
| --- | --- |

(5)

sadarbības projektu veicināšana tādās jomās kā pētniecība, zinātne un tehnoloģija, sports un kultūra, enerģija (jo īpaši atjaunojamie enerģijas avoti), transports, ar vidi saistīti jautājumi (tostarp klimata pārmaiņas), muita, finanšu jautājumi, juridiski un ar cilvēktiesībām saistīti jautājumi, kā arī visi citi jautājumi, kas izraisa savstarpēju Savienības un partnervalstu ieinteresētību;”;

| c) | 7. apakšpunktu aizstāj ar šādu:










  “(7) | atbalsts konkrētām ierosmēm, tostarp pētniecības darbiem, pētījumiem, eksperimentālām programmām vai kopējām programmām, kas iecerētas, lai efektīvi un elastīgi reaģētu uz sadarbības mērķiem, ko izraisa pārmaiņas Savienības un partnervalstu divpusējās attiecībās vai kas iecerēti, lai stimulētu divpusējo attiecību turpmāku padziļināšanu un paplašināšanu.”. |
| --- | --- | --- |

c)

7. apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“(7)

atbalsts konkrētām ierosmēm, tostarp pētniecības darbiem, pētījumiem, eksperimentālām programmām vai kopējām programmām, kas iecerētas, lai efektīvi un elastīgi reaģētu uz sadarbības mērķiem, ko izraisa pārmaiņas Savienības un partnervalstu divpusējās attiecībās vai kas iecerēti, lai stimulētu divpusējo attiecību turpmāku padziļināšanu un paplašināšanu.”.

| (4) | Regulas 5. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  Daudzgadu sadarbības programmas attiecas tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku. Tajās izklāsta Savienības īpašās intereses un prioritātes, vispārējos mērķus un gaidāmos rezultātus. Jo īpaši attiecībā uz “Erasmus Mundus” programmām, ievēro pēc iespējas vienlīdzīgāku ģeogrāfisko sadalījumu. Tajās arī izklāsta jomas, ko Savienības izvēlējusies finansēt, un norāda līdzekļu vispārējo indikatīvo sadalījumu pa prioritārām jomām un pa partnervalstīm vai partnervalstu grupām attiecīgā termiņā. Vajadzības gadījumā var norādīt diapazonu. Daudzgadu sadarbības programmas tiek pārskatītas vidusposmā, vai, vajadzības gadījumā, ad hoc.




  3.
     
  Daudzgadu sadarbības programmas un visus to pārskatus pieņem Komisija, izmantojot deleģētos aktus, atbilstīgi 14.a pantā norādītajai procedūrai un saskaņā ar 14.b un 14.c panta nosacījumiem.”. |
| --- | --- |

(4)

Regulas 5. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Daudzgadu sadarbības programmas attiecas tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku. Tajās izklāsta Savienības īpašās intereses un prioritātes, vispārējos mērķus un gaidāmos rezultātus. Jo īpaši attiecībā uz “Erasmus Mundus” programmām, ievēro pēc iespējas vienlīdzīgāku ģeogrāfisko sadalījumu. Tajās arī izklāsta jomas, ko Savienības izvēlējusies finansēt, un norāda līdzekļu vispārējo indikatīvo sadalījumu pa prioritārām jomām un pa partnervalstīm vai partnervalstu grupām attiecīgā termiņā. Vajadzības gadījumā var norādīt diapazonu. Daudzgadu sadarbības programmas tiek pārskatītas vidusposmā, vai, vajadzības gadījumā, ad hoc.

3.
     
  Daudzgadu sadarbības programmas un visus to pārskatus pieņem Komisija, izmantojot deleģētos aktus, atbilstīgi 14.a pantā norādītajai procedūrai un saskaņā ar 14.b un 14.c panta nosacījumiem.”.

| (5) | Regulas 6. pantu groza šādi:










  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:




  “1.
     
  Komisija pieņem gada rīcības programmas, kas pamatojas uz 5. pantā minētajām daudzgadu sadarbības programmām, un tās vienlaikus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.”; |
| --- | --- | --- |

(5)

Regulas 6. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Komisija pieņem gada rīcības programmas, kas pamatojas uz 5. pantā minētajām daudzgadu sadarbības programmām, un tās vienlaikus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.”;

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Šī procedūra nav jāizmanto, lai izdarītu rīcību programmu grozījumus, piemēram, tādus, ar ko veic tehniskus pielāgojumus, paildzina īstenošanas termiņu, ar ko paredzētā budžetā pārskaita līdzekļus no vienas plānotas darbības uz citu, vai tādus, ar ko palielina vai samazina budžetu par mazāk nekā 20 % no sākotnējā budžeta apjoma, ja vien šie grozījumi atbilst rīcību programmās izklāstītajiem sākotnējiem mērķiem.”. |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Šī procedūra nav jāizmanto, lai izdarītu rīcību programmu grozījumus, piemēram, tādus, ar ko veic tehniskus pielāgojumus, paildzina īstenošanas termiņu, ar ko paredzētā budžetā pārskaita līdzekļus no vienas plānotas darbības uz citu, vai tādus, ar ko palielina vai samazina budžetu par mazāk nekā 20 % no sākotnējā budžeta apjoma, ja vien šie grozījumi atbilst rīcību programmās izklāstītajiem sākotnējiem mērķiem.”.

| (6) | Regulas 7. pantu groza šādi:










  a) | e) un f) punktu aizstāj ar šādu:










  “e) | jauktas institūcijas, kuru dalībnieki ir partnervalstis, reģioni un Savienība; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Regulas 7. pantu groza šādi:

a)

e) un f) punktu aizstāj ar šādu:

“e)

jauktas institūcijas, kuru dalībnieki ir partnervalstis, reģioni un Savienība;

| f) | Savienības iestādes un struktūras, ciktāl tās īsteno 9. pantā minētos atbalsta pasākumus;”; |
| --- | --- |

f)

Savienības iestādes un struktūras, ciktāl tās īsteno 9. pantā minētos atbalsta pasākumus;”;

| b) | pievieno šādas daļas:




  “1a.
     
  Pasākumus, kuri ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (8), vai Regulas (EK) Nr. 1905/2006 darbības jomā un atbilst kritērijiem, lai saņemtu šajās regulās paredzēto finansējumu, nefinansē saskaņā ar šo regulu.




  1b.
     
  Šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu neizmanto, lai finansētu ieroču vai munīcijas iegādi, operācijas, kas saistītas ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem. |
| --- | --- |

b)

pievieno šādas daļas:

“1a.
     
  Pasākumus, kuri ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (8), vai Regulas (EK) Nr. 1905/2006 darbības jomā un atbilst kritērijiem, lai saņemtu šajās regulās paredzēto finansējumu, nefinansē saskaņā ar šo regulu.

1b.
     
  Šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu neizmanto, lai finansētu ieroču vai munīcijas iegādi, operācijas, kas saistītas ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem.

| (7) | Regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  “3.   
  Savienības
  finansējums principā netiek izmantots, lai finansētu nodokļus, muitas nodokļus un citus fiskālus maksājumus partnervalstīs.”. |
| --- | --- |

(7)

Regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   
  Savienības
  finansējums principā netiek izmantots, lai finansētu nodokļus, muitas nodokļus un citus fiskālus maksājumus partnervalstīs.”.

| (8) | Regulas 9. pantu groza šādi:










  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:




  “1.
     
  Ar Savienības finansējumu var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras noteikti vajadzīgas, lai īstenotu šo regulu un sasniegtu tās mērķus, un visus citus administratīvus vai tehniskas palīdzības izdevumus, kas Komisijai, tostarp tās delegācijām partnervalstīs, var rasties, vadot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus.”; |
| --- | --- | --- |

(8)

Regulas 9. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Ar Savienības finansējumu var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras noteikti vajadzīgas, lai īstenotu šo regulu un sasniegtu tās mērķus, un visus citus administratīvus vai tehniskas palīdzības izdevumus, kas Komisijai, tostarp tās delegācijām partnervalstīs, var rasties, vadot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus.”;

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:




  “3.
     
  Komisija pieņem atbalsta pasākumus, ko neietver daudzgadu sadarbības programmās, un informāciju par tiem nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”. |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Komisija pieņem atbalsta pasākumus, ko neietver daudzgadu sadarbības programmās, un informāciju par tiem nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”.

| (9) | Direktīvas 12. pantu groza šādi:










  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu:




  “Savienības finansiālo interešu aizsardzība”; |
| --- | --- | --- |

(9)

Direktīvas 12. pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Savienības finansiālo interešu aizsardzība”;

| b) | 1. punktu aizstāj ar šādu:




  “1.
     
  Ikvienā nolīgumā, kas izriet no šīs regulas, ietver noteikumus, kas nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz nelikumībām, krāpšanu, korupciju un jebkuru citu nelikumīgu darbību, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu (9) aizsardzību un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11). |
| --- | --- |

b)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.
     
  Ikvienā nolīgumā, kas izriet no šīs regulas, ietver noteikumus, kas nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz nelikumībām, krāpšanu, korupciju un jebkuru citu nelikumīgu darbību, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu (9) aizsardzību un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).

| c) | 2. punktu aizstāj ar šādu:




  “2.
     
  Nolīgumi pilnvaro tieši Komisiju un Revīzijas palātu veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Savienības finansējumu. Tie arī nepārprotami pilnvaro Komisiju veikt pārbaudes un revīzijas uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.”. |
| --- | --- |

c)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.
     
  Nolīgumi pilnvaro tieši Komisiju un Revīzijas palātu veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Savienības finansējumu. Tie arī nepārprotami pilnvaro Komisiju veikt pārbaudes un revīzijas uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.”.

| (10) | Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:



  “13. pants


  Novērtējums



  1.
     
  Komisija regulāri izvērtē darbības un programmas, ko finansē saskaņā ar šo regulu, lai pārliecinātos – attiecīgā gadījumā vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma, izmantojot neatkarīgu ārēju vērtējumu –, vai mērķi ir sasniegti, un lai varētu formulēt ieteikumus, kā uzlabot turpmākas darbības. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.




  2.
     
  Komisija informācijas nolūkā nosūta 1. punktā minētos novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un 15. panta 1. punktā minētajai komitejai.




  3.
     
  Izvērtējot saskaņā ar šo regulu nodrošināto Savienības sadarbību, Komisija cenšas iesaistīt ieinteresētās puses, tostarp nevalstiskas struktūras.”.


  [Paragraph 2 corresponds to Amendment 5] |
| --- | --- |

(10)

Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:

“13. pants

Novērtējums

1.
     
  Komisija regulāri izvērtē darbības un programmas, ko finansē saskaņā ar šo regulu, lai pārliecinātos – attiecīgā gadījumā vai pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma, izmantojot neatkarīgu ārēju vērtējumu –, vai mērķi ir sasniegti, un lai varētu formulēt ieteikumus, kā uzlabot turpmākas darbības. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.

2.
     
  Komisija informācijas nolūkā nosūta 1. punktā minētos novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un 15. panta 1. punktā minētajai komitejai.

3.
     
  Izvērtējot saskaņā ar šo regulu nodrošināto Savienības sadarbību, Komisija cenšas iesaistīt ieinteresētās puses, tostarp nevalstiskas struktūras.”.

| (11) | Regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:



  “14. pants


  Gada ziņojums



  Komisija izvērtē panākumus, kas gūti, īstenojot saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus, un Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz detalizētu gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā izklāsta budžeta īstenošanas rezultātus un iepazīstina ar visām finansētajām darbībām un programmām un, ciktāl iespējams, izklāsta sadarbības pasākumu un programmu galvenos rezultātus un ietekmi.”. |
| --- | --- |

(11)

Regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:

“14. pants

Gada ziņojums

Komisija izvērtē panākumus, kas gūti, īstenojot saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus, un Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz detalizētu gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā izklāsta budžeta īstenošanas rezultātus un iepazīstina ar visām finansētajām darbībām un programmām un, ciktāl iespējams, izklāsta sadarbības pasākumu un programmu galvenos rezultātus un ietekmi.”.

| (12) | Lēmumā iekļauj šādus pantus:



  “14.a pants


  Deleģēšana



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt 5. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.




  2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā vienlaikus informē Eiropas Parlamentu un Padomi.




  3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 14.b un 14.c pantā izklāstītos nosacījumus.



  14.b pants


  Deleģēšanas atsaukšana



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 5. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.




  2.
     
  Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, cenšas informēt pārējās iestādes un Komisiju saprātīgā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.




  3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Tas stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.



  14.c pants


  Iebildumi pret deleģētajiem aktiem



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.




  Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem.




  2.
     
  Ja pēc 1. punktā minētā termiņa ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā minētajā datumā.




  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus pret deleģēto aktu.




  3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.”. |
| --- | --- |

(12)

Lēmumā iekļauj šādus pantus:

“14.a pants

Deleģēšana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt 5. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.

2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā vienlaikus informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 14.b un 14.c pantā izklāstītos nosacījumus.

14.b pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 5. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.
     
  Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, cenšas informēt pārējās iestādes un Komisiju saprātīgā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.

3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Tas stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

14.c pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem.

2.
     
  Ja pēc 1. punktā minētā termiņa ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā minētajā datumā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus pret deleģēto aktu.

3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.”.

| (13) | Regulas 15. pantu svītro. [6. grozījums] |
| --- | --- |

(13)

Regulas 15. pantu svītro. [6. grozījums]

| (14) | Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

  “16. pants


  Finanšu noteikumi

  Finanšu atsauces summa šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 172 miljoni euro valstīm, kas uzskaitītas I pielikumā, un 176 miljoni euro valstīm, kas uzskaitītas II pielikumā.
  Gada apropriācijas 2010. līdz 2013. gada periodam piešķirs budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi ikgadējai budžeta procedūrai. Komisija budžeta lēmējinstitūcijai sniedz sīku informāciju par visām budžeta pozīcijām un gada apropriācijām, kuras paredzēts izmantot šajā regulā paredzēto pasākumu finansēšanai. Šo apropriāciju
  piešķiršanu apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, nepārsniedzot finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu.
  Turklāt jānodrošina, ka I pielikumā uzskaitītās industrializētās valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni netiek nostādītas sliktākā situācijā, ja šo regulu piemēro II pielikumā minētajām partnervalstīm.




  Apropriācijas, kas paredzētas izmantošanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006, neizmanto šim mērķim.
  ”.
  [Grozījums 1CP] |
| --- | --- |

(14)

Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu:

“16. pants

Finanšu noteikumi

Finanšu atsauces summa šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 172 miljoni euro valstīm, kas uzskaitītas I pielikumā, un 176 miljoni euro valstīm, kas uzskaitītas II pielikumā.
  Gada apropriācijas 2010. līdz 2013. gada periodam piešķirs budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi ikgadējai budžeta procedūrai. Komisija budžeta lēmējinstitūcijai sniedz sīku informāciju par visām budžeta pozīcijām un gada apropriācijām, kuras paredzēts izmantot šajā regulā paredzēto pasākumu finansēšanai. Šo apropriāciju
  piešķiršanu apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, nepārsniedzot finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu.
  Turklāt jānodrošina, ka I pielikumā uzskaitītās industrializētās valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni netiek nostādītas sliktākā situācijā, ja šo regulu piemēro II pielikumā minētajām partnervalstīm.

Apropriācijas, kas paredzētas izmantošanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006, neizmanto šim mērķim.
  ”.

| (15) | Pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

(15)

Pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu:

| (16) | Pievieno jaunu II pielikumu, kura teksts izklāstīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

(16)

Pievieno jaunu II pielikumu, kura teksts izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra nostāja.

1

(2)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

2

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

4

(5)  

  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

5

OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

(6)  

  OV L 354, 31.12.2008., 62. lpp.”.

6

OV L 354, 31.12.2008., 62. lpp.”.

(7)  

  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

7

OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

(8)  

  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.”.

8

OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.”.

(9)  

  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

9

OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

(10)  

  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

10

OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(11)  

  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.”.

11

OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.”.

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisPIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Jaunattīstības valstis, uz ko attiecas šī regula

Latīņamerika

| 1. | Argentīna |
| --- | --- |

1.

Argentīna

| 2. | Bolīvija |
| --- | --- |

2.

Bolīvija

| 3. | Brazīlija |
| --- | --- |

3.

Brazīlija

| 4. | Čīle |
| --- | --- |

4.

Čīle

| 5. | Kolumbija |
| --- | --- |

5.

Kolumbija

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvadora |
| --- | --- |

8.

Ekvadora

| 9. | Salvadora |
| --- | --- |

9.

Salvadora

| 10. | Gvatemala |
| --- | --- |

10.

Gvatemala

| 11. | Hondurasa |
| --- | --- |

11.

Hondurasa

| 12. | Meksika |
| --- | --- |

12.

Meksika

| 13. | Nikaragva |
| --- | --- |

13.

Nikaragva

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paragvaja |
| --- | --- |

15.

Paragvaja

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Urugvaja |
| --- | --- |

17.

Urugvaja

| 18. | Venecuēla |
| --- | --- |

18.

Venecuēla

Āzija

| 19. | Afganistāna |
| --- | --- |

19.

Afganistāna

| 20. | Bangladeša |
| --- | --- |

20.

Bangladeša

| 21. | Butāna |
| --- | --- |

21.

Butāna

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Ķīna |
| --- | --- |

23.

Ķīna

| 24. | Indija |
| --- | --- |

24.

Indija

| 25. | Indonēzija |
| --- | --- |

25.

Indonēzija

| 26. | Korejas Tautas Demokrātiskā Republika |
| --- | --- |

26.

Korejas Tautas Demokrātiskā Republika

| 27. | Laosa |
| --- | --- |

27.

Laosa

| 28. | Malaizija |
| --- | --- |

28.

Malaizija

| 29. | Maldivu salas |
| --- | --- |

29.

Maldivu salas

| 30. | Mongolija |
| --- | --- |

30.

Mongolija

| 31. | Mjanma/Birma |
| --- | --- |

31.

Mjanma/Birma

| 32. | Nepāla |
| --- | --- |

32.

Nepāla

| 33. | Pakistāna |
| --- | --- |

33.

Pakistāna

| 34. | Filipīnas |
| --- | --- |

34.

Filipīnas

| 35. | Šrilanka |
| --- | --- |

35.

Šrilanka

| 36. | Taizeme |
| --- | --- |

36.

Taizeme

| 37. | Vjetnama |
| --- | --- |

37.

Vjetnama

Vidusāzija

| 38. | Kazahstāna |
| --- | --- |

38.

Kazahstāna

| 39. | Kirgizstānas Republika |
| --- | --- |

39.

Kirgizstānas Republika

| 40. | Tadžikistāna |
| --- | --- |

40.

Tadžikistāna

| 41. | Turkmenistāna |
| --- | --- |

41.

Turkmenistāna

| 42. | Uzbekistāna |
| --- | --- |

42.

Uzbekistāna

Tuvie Austrumi

| 43. | Irāna |
| --- | --- |

43.

Irāna

| 44. | Irāka |
| --- | --- |

44.

Irāka

| 45. | Jemena |
| --- | --- |

45.

Jemena

Dienvidāfrika

| 46. | Dienvidāfrika” |
| --- | --- |

46.

Dienvidāfrika”

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/203

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisFinanšu instruments sadarbībai attīstības jomā ***I

P7_TA(2010)0382

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2010)0102 – C7–0079/2010 – 2010/0059(COD))

2012/C 70 E/32

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0102),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 209. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0079/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 209. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0079/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā priekšsēdētājam adresētos dalībvalstu parlamentu pamatotos atzinumus par akta projekta atbilstību subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētājam adresētos dalībvalstu parlamentu pamatotos atzinumus par akta projekta atbilstību subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0285/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0285/2010),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | uzskata, ka Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikums ievērojami samazināt rezervi 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 4. izdevumu kategorijā zem šai kategorijai noteiktā maksimālā apjoma nedod pietiekami lielu rīcības brīvību, lai pienācīgi risinātu un novērstu iespējamo nākamo krīzi; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikums ievērojami samazināt rezervi 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 4. izdevumu kategorijā zem šai kategorijai noteiktā maksimālā apjoma nedod pietiekami lielu rīcības brīvību, lai pienācīgi risinātu un novērstu iespējamo nākamo krīzi;

| 3. | uzskata, ka, ņemot vērā banānu tirdzniecības jautājuma ilglaicīgo risināšanu, ierosinātos pasākumus varēja iekļaut DFS jau agrākā posmā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka, ņemot vērā banānu tirdzniecības jautājuma ilglaicīgo risināšanu, ierosinātos pasākumus varēja iekļaut DFS jau agrākā posmā;

| 4. | atkārtoti pauž pārliecību, ka nevienu jaunu instrumentu nevajadzētu finansēt, izmantojot līdzekļu pārdali, jo tas varētu apdraudēt pašreizējās prioritātes; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž pārliecību, ka nevienu jaunu instrumentu nevajadzētu finansēt, izmantojot līdzekļu pārdali, jo tas varētu apdraudēt pašreizējās prioritātes;

| 5. | atgādina, ka 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību (1) 27. pantā minētā elastības instrumenta mērķis ir finansēt “skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām kategorijām noteiktos maksimālos apjomus” un uzskata, ka ar banānu tirdzniecību saistītie pasākumi ir papildu pasākumi, kas ietilpst šajā kategorijā; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu vadību (1) 27. pantā minētā elastības instrumenta mērķis ir finansēt “skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām kategorijām noteiktos maksimālos apjomus” un uzskata, ka ar banānu tirdzniecību saistītie pasākumi ir papildu pasākumi, kas ietilpst šajā kategorijā;

| 6. | tādēļ uzskata, ka priekšlikums neatbilst DFS 4. izdevumu kategorijai noteiktajam maksimālajam apjomam, un prasa pārskatīt priekšlikumu, izmantojot visus līdzekļus, kas paredzēti Iestāžu nolīguma 21. līdz 23. punktā, vai citus, piemēram, 25. un 27. punktā minētos līdzekļus; |
| --- | --- |

6.

tādēļ uzskata, ka priekšlikums neatbilst DFS 4. izdevumu kategorijai noteiktajam maksimālajam apjomam, un prasa pārskatīt priekšlikumu, izmantojot visus līdzekļus, kas paredzēti Iestāžu nolīguma 21. līdz 23. punktā, vai citus, piemēram, 25. un 27. punktā minētos līdzekļus;

| 7. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

7.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp..

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisP7_TC1-COD(2010)0059

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības politikas attīstības jomā mērķis ir nabadzības samazināšana un ilgtermiņā — tās izskaušana. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības politikas attīstības jomā mērķis ir nabadzības samazināšana un ilgtermiņā — tās izskaušana.

| (2) | Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) līgumslēdzēja puse Savienība ir apņēmusies integrēt tirdzniecību savās attīstības stratēģijās un veicināt starptautisko tirdzniecību, lai sekmētu attīstību un nabadzības samazināšanu
  un ilgtermiņā — tās izskaušanu
  pasaulē. |
| --- | --- |

(2)

Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) līgumslēdzēja puse Savienība ir apņēmusies integrēt tirdzniecību savās attīstības stratēģijās un veicināt starptautisko tirdzniecību, lai sekmētu attīstību un nabadzības samazināšanu
  un ilgtermiņā — tās izskaušanu
  pasaulē.

| (3) | Savienība atbalsta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) grupas valstis to centienos samazināt nabadzību un nodrošināt ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību un atzīst šo valstu izejvielu nozares nozīmību. |
| --- | --- |

(3)

Savienība atbalsta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) grupas valstis to centienos samazināt nabadzību un nodrošināt ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību un atzīst šo valstu izejvielu nozares nozīmību.

| (4) | Savienība ir apņēmusies atbalstīt jaunattīstības valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. Galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis iespējams varētu saskarties ar grūtībām saistībā ar mainīgajiem tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši
  saistībā ar
  PTO ietvaros notiekošo lielākās labvēlības režīma (MFN)
  tarifa
  liberalizāciju
  , kā arī divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un Latīņamerikas valstīm
  . Tādēļ spēkā esošai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2), ir jāpievieno ĀKK programma par papildu pasākumiem banānu nozarē. |
| --- | --- |

(4)

Savienība ir apņēmusies atbalstīt jaunattīstības valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. Galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis iespējams varētu saskarties ar grūtībām saistībā ar mainīgajiem tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši
  saistībā ar
  PTO ietvaros notiekošo lielākās labvēlības režīma (MFN)
  tarifa
  liberalizāciju
  , kā arī divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un Latīņamerikas valstīm
  . Tādēļ spēkā esošai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2), ir jāpievieno ĀKK programma par papildu pasākumiem banānu nozarē.

| (5) | Šīs programmas ietvaros pieņemamo finanšu palīdzības pasākumu mērķis ir
  uzlabot to cilvēku dzīves līmeni un dzīves apstākļus, kuri dzīvo banānu audzēšanas reģionos un ir atkarīgi no banānu ražošanas un tirdzniecības ķēdes, jo īpaši mazie lauksaimnieki un mazās struktūras, kā arī nodrošināt darba noteikumu, arodveselības un darba drošības standartu un vides normu ievērošanu, jo īpaši saistībā ar pesticīdu izmantošanu, atbalstot
  no banānu eksporta atkarīgo reģionu pielāgošanos
  , tostarp, vajadzības gadījumā, reorganizāciju
  , izmantojot uz nozarēm vērstu budžeta atbalstu vai veicot uz projektiem vērstas intervences darbības. Pasākumu mērķis būs veicināt sociālo atjaunošanas politiku, ekonomikas dažādošanu vai ieguldījumus konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par
  dzīvotspējīgām
  , ņemot vērā rezultātus un pieredzi, kas gūta, piemērojot īpašo palīdzības sistēmu tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2686/94 (3) un īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 856/1999 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1609/1999 (5).
  Savienība atzīst nepieciešamību veicināt to, ka banānu nozarē gūtie ienākumi tiek sadalīti taisnīgāk. |
| --- | --- |

(5)

Šīs programmas ietvaros pieņemamo finanšu palīdzības pasākumu mērķis ir
  uzlabot to cilvēku dzīves līmeni un dzīves apstākļus, kuri dzīvo banānu audzēšanas reģionos un ir atkarīgi no banānu ražošanas un tirdzniecības ķēdes, jo īpaši mazie lauksaimnieki un mazās struktūras, kā arī nodrošināt darba noteikumu, arodveselības un darba drošības standartu un vides normu ievērošanu, jo īpaši saistībā ar pesticīdu izmantošanu, atbalstot
  no banānu eksporta atkarīgo reģionu pielāgošanos
  , tostarp, vajadzības gadījumā, reorganizāciju
  , izmantojot uz nozarēm vērstu budžeta atbalstu vai veicot uz projektiem vērstas intervences darbības. Pasākumu mērķis būs veicināt sociālo atjaunošanas politiku, ekonomikas dažādošanu vai ieguldījumus konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par
  dzīvotspējīgām
  , ņemot vērā rezultātus un pieredzi, kas gūta, piemērojot īpašo palīdzības sistēmu tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2686/94 (3) un īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 856/1999 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1609/1999 (5).
  Savienība atzīst nepieciešamību veicināt to, ka banānu nozarē gūtie ienākumi tiek sadalīti taisnīgāk.

| (6) | Ar programmu vajadzētu pavadīt pielāgošanās procesu ĀKK valstīs, kas pēdējos gados ir eksportējušas uz Savienību ievērojamus banānu daudzumus un kuras skars liberalizācija PTO ietvaros (6)

  vai divpusējie vai reģionālie nolīgumi, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un noteiktām Latīņamerikas valstīm
  . Programma balstās uz īpašo palīdzības struktūru (SFA) tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Tā atbilst Savienības starptautiskajām saistībām PTO ietvaros, tās mērķis ir pārstrukturēšana
  un konkurētspējas uzlabošana,un tāpēc tai ir pagaidu raksturs, proti, tās darbības ilgums
  ir četri gadi
  (2010.–2013. gads). |
| --- | --- |

(6)

Ar programmu vajadzētu pavadīt pielāgošanās procesu ĀKK valstīs, kas pēdējos gados ir eksportējušas uz Savienību ievērojamus banānu daudzumus un kuras skars liberalizācija PTO ietvaros (6)

  vai divpusējie vai reģionālie nolīgumi, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un noteiktām Latīņamerikas valstīm
  . Programma balstās uz īpašo palīdzības struktūru (SFA) tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Tā atbilst Savienības starptautiskajām saistībām PTO ietvaros, tās mērķis ir pārstrukturēšana
  un konkurētspējas uzlabošana,un tāpēc tai ir pagaidu raksturs, proti, tās darbības ilgums
  ir četri gadi
  (2010.–2013. gads).

| (7) | Komisijas 2010. gada 17. marta paziņojuma “Divgadu ziņojums par īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm” secinājumos ir noteikts, ka iepriekšējās atbalsta programmas sniedza būtisku ieguldījumu, lai panāktu uzlabotu ekonomikas dažādošanas spēju, tomēr to pilnīgu ietekmi vēl nav iespējams noteikt, un ka ĀKK valstu banānu eksporta noturīgums vēl joprojām ir nestabils. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2010. gada 17. marta paziņojuma “Divgadu ziņojums par īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm” secinājumos ir noteikts, ka iepriekšējās atbalsta programmas sniedza būtisku ieguldījumu, lai panāktu uzlabotu ekonomikas dažādošanas spēju, tomēr to pilnīgu ietekmi vēl nav iespējams noteikt, un ka ĀKK valstu banānu eksporta noturīgums vēl joprojām ir nestabils.

| (8) | Komisija ir veikusi īpašās palīdzības struktūras programmas novērtējumu, tomēr tā nav veikusi novērtējumu par papildu pasākumiem banānu nozarē. |
| --- | --- |

(8)

Komisija ir veikusi īpašās palīdzības struktūras programmas novērtējumu, tomēr tā nav veikusi novērtējumu par papildu pasākumiem banānu nozarē.

| (9) | Komisijai būtu jānodrošina šīs programmas un saņēmējvalstīs darbojošos reģionālo un valstu indikatīvo programmu saskaņošana, jo īpaši attiecībā uz mērķu īstenošanu ekonomikas, lauksaimniecības, sociālajā un vides jomā. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai būtu jānodrošina šīs programmas un saņēmējvalstīs darbojošos reģionālo un valstu indikatīvo programmu saskaņošana, jo īpaši attiecībā uz mērķu īstenošanu ekonomikas, lauksaimniecības, sociālajā un vides jomā.

| (10) | Gandrīz 2 % no pasaules banānu tirdzniecības ir sertificējušas taisnīgas tirdzniecības ražotāju organizācijas. Taisnīgās tirdzniecības minimālās cenas tiek fiksētas, pamatojoties uz apspriedēs ar ieinteresētajām personām noteiktu “ilgtspējīgu ražošanas izmaksu” aprēķinu, lai tādējādi ņemtu vērā izmaksas, kas saistītas ar pieņemamu sociālo un vides normu ievērošanu, un lai nodrošinātu saprātīgu peļņu, kas ļautu ražotājiem veikt ieguldījumus viņu darbības ilgtermiņa stabilitātē. |
| --- | --- |

(10)

Gandrīz 2 % no pasaules banānu tirdzniecības ir sertificējušas taisnīgas tirdzniecības ražotāju organizācijas. Taisnīgās tirdzniecības minimālās cenas tiek fiksētas, pamatojoties uz apspriedēs ar ieinteresētajām personām noteiktu “ilgtspējīgu ražošanas izmaksu” aprēķinu, lai tādējādi ņemtu vērā izmaksas, kas saistītas ar pieņemamu sociālo un vides normu ievērošanu, un lai nodrošinātu saprātīgu peļņu, kas ļautu ražotājiem veikt ieguldījumus viņu darbības ilgtermiņa stabilitātē.

| (11) | Lai nepieļautu vietējo strādājošo ekspluatāciju, dalībniekiem banānu nozares ražošanas ķēdē būtu jāvienojas par nozarē radīto ienākumu taisnīgu sadali. |
| --- | --- |

(11)

Lai nepieļautu vietējo strādājošo ekspluatāciju, dalībniekiem banānu nozares ražošanas ķēdē būtu jāvienojas par nozarē radīto ienākumu taisnīgu sadali.

| (12) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz ģeogrāfiskiem stratēģijas dokumentiem, provizoriskām daudzgadu programmām un tematisku programmu stratēģijas dokumentiem un papildu pasākumiem, jo tie papildina Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un ir vispārēji piemērojami. Īpaši svarīgi ir, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(12)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz ģeogrāfiskiem stratēģijas dokumentiem, provizoriskām daudzgadu programmām un tematisku programmu stratēģijas dokumentiem un papildu pasākumiem, jo tie papildina Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un ir vispārēji piemērojami. Īpaši svarīgi ir, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.

| (13) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006, |
| --- | --- |

(13)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1905/2006 groza šādi.

| 1) | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “4. pants


  Savienības atbalsta īstenošana

  Atbilstīgi šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem Savienības palīdzība tiek īstenota, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, kas noteiktas 5. līdz 16. pantā, un programmas, kas paredzētas 17. un 17.a pantā.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“4. pants

Savienības atbalsta īstenošana

Atbilstīgi šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem Savienības palīdzība tiek īstenota, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, kas noteiktas 5. līdz 16. pantā, un programmas, kas paredzētas 17. un 17.a pantā.”

| (2) | Iekļauj šādu pantu:

  “17.a pants


  Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis

  1.   ĀKK banānu piegādātājvalstis, kas minētas IIIa pielikumā, gūst labumu no papildu pasākumiem banānu nozarē. Savienības palīdzību šīm valstīm virza, lai atbalstītu to pielāgošanās procesu pēc Savienības banānu tirgus liberalizācijas Pasaules tirdzniecības organizācijas ietvaros.
  Savienības atbalstu jo īpaši izmanto, lai cīnītos pret nabadzību, uzlabojot lauksaimnieku un attiecīgo iedzīvotāju, vajadzības gadījumā mazo struktūru, dzīves līmeni un apstākļus, cita starpā nodrošinot darba un drošības standartu un vides normu ievērošanu, tostarp saistībā ar pesticīdu izmantošanu un pakļautību to iedarbībai.
  Sniedzot Savienības palīdzību, ņem vērā valstu politiku un piemērošanās stratēģiju
  , kā arī reģionālos apstākļus (attālāko Savienības reģionu un aizjūras zemju un teritoriju tuvums)
  un īpašu nozīmi velta šādām sadarbības jomām:






  a) | uzlabot banānu eksporta nozares konkurētspēju gadījumos, kad nozare ir ilgtspējīga, ņemot vērā ražošanas ķēdes dažādo iesaistīto personu apstākļus; |
| --- | --- | --- |

(2)

Iekļauj šādu pantu:

“17.a pants

Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis

1.   ĀKK banānu piegādātājvalstis, kas minētas IIIa pielikumā, gūst labumu no papildu pasākumiem banānu nozarē. Savienības palīdzību šīm valstīm virza, lai atbalstītu to pielāgošanās procesu pēc Savienības banānu tirgus liberalizācijas Pasaules tirdzniecības organizācijas ietvaros.
  Savienības atbalstu jo īpaši izmanto, lai cīnītos pret nabadzību, uzlabojot lauksaimnieku un attiecīgo iedzīvotāju, vajadzības gadījumā mazo struktūru, dzīves līmeni un apstākļus, cita starpā nodrošinot darba un drošības standartu un vides normu ievērošanu, tostarp saistībā ar pesticīdu izmantošanu un pakļautību to iedarbībai.
  Sniedzot Savienības palīdzību, ņem vērā valstu politiku un piemērošanās stratēģiju
  , kā arī reģionālos apstākļus (attālāko Savienības reģionu un aizjūras zemju un teritoriju tuvums)
  un īpašu nozīmi velta šādām sadarbības jomām:

a)

uzlabot banānu eksporta nozares konkurētspēju gadījumos, kad nozare ir ilgtspējīga, ņemot vērā ražošanas ķēdes dažādo iesaistīto personu apstākļus;

| b) | ekonomikas dažādošanas veicināšana reģionos, kas atkarīgi no banānu nozares
  , ja šāda stratēģija ir īstenojama
  ; |
| --- | --- |

b)

ekonomikas dažādošanas veicināšana reģionos, kas atkarīgi no banānu nozares
  , ja šāda stratēģija ir īstenojama
  ;

| c) | novērst pielāgošanās procesa izraisītās plašāka mēroga sekas, kas, iespējams, ir saistītas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantojumu un vides atjaunošanu, un makroekonomikas stabilitāti, bet neaprobežojas ar šiem faktoriem. |
| --- | --- |

c)

novērst pielāgošanās procesa izraisītās plašāka mēroga sekas, kas, iespējams, ir saistītas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantojumu un vides atjaunošanu, un makroekonomikas stabilitāti, bet neaprobežojas ar šiem faktoriem.

2.   No IV pielikumā minētās summas Komisija nosaka maksimālo summu, kas pieejama katrai
  1. punktā minētajai
  ĀKK banānu piegādātājvalstij,
  pamatojoties uz šādiem objektīviem, svērtiem rādītājiem:

| a) | pirmkārt,
  banānu tirdzniecība ar Savienību; |
| --- | --- |

a)

pirmkārt,
  banānu tirdzniecība ar Savienību;

| b) | otrkārt,
  banānu eksporta nozīmība attiecīgās ĀKK valsts ekonomikā
  līdz ar
  valsts attīstības līmeni. |
| --- | --- |

b)

otrkārt,
  banānu eksporta nozīmība attiecīgās ĀKK valsts ekonomikā
  līdz ar
  valsts attīstības līmeni.

Sadales kritēriju novērtējuma pamatā ir
  reprezentatīvi
  dati par laikposmu līdz
  2010. gadam, šim laikposmam nepārsniedzot piecus gadus, un Komisijas pētījums, kurā novērtēts tas, kā ĀKK valstis ietekmē PTO ietvaros noslēgtais nolīgums un divpusējie vai reģionālie nolīgumi, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un Latīņamerikas valstīm, kuras ir galvenās banānu eksportētājvalstis
  .

3.   Pēc analoģijas ar 19. pantu un saskaņā ar 21. pantu Komisija pieņem daudzgadu atbalsta stratēģijas. Tā nodrošina, ka šīs stratēģijas papildina attiecīgo valstu ģeogrāfiskās stratēģijas dokumentus, kā arī nodrošina papildu pasākumu banānu nozarē pagaidu raksturu.

Daudzgadu
  atbalsta
  stratēģijās papildu pasākumiem banānu nozarē cita starpā paredz:

| a) | atjauninātu valsts vides raksturojumu, pienācīgu uzmanību veltot valsts banānu nozarei un cita starpā koncentrējoties uz pesticīdu izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

atjauninātu valsts vides raksturojumu, pienācīgu uzmanību veltot valsts banānu nozarei un cita starpā koncentrējoties uz pesticīdu izmantošanu;

| b) | informāciju par panākumiem, kas gūti saistībā ar iepriekšējām programmām banānu nozares atbalstam; |
| --- | --- |

b)

informāciju par panākumiem, kas gūti saistībā ar iepriekšējām programmām banānu nozares atbalstam;

| c) | rādītājus, kas ļauj novērtēt rezultātus, kuri panākti saistībā ar līdzekļu izmaksas nosacījumiem, kad par finansēšanas veidu ir izvēlēts budžeta atbalsts; |
| --- | --- |

c)

rādītājus, kas ļauj novērtēt rezultātus, kuri panākti saistībā ar līdzekļu izmaksas nosacījumiem, kad par finansēšanas veidu ir izvēlēts budžeta atbalsts;

| d) | atbalsta gaidāmos rezultātu; |
| --- | --- |

d)

atbalsta gaidāmos rezultātu;

| e) | atbalsta pasākumu īstenošanas un līdzekļu sagaidāmās izmaksāšanas grafiku katrai līdzekļu saņēmējvalstij; |
| --- | --- |

e)

atbalsta pasākumu īstenošanas un līdzekļu sagaidāmās izmaksāšanas grafiku katrai līdzekļu saņēmējvalstij;

| f) | veidu, kādā tiks gūti un novērtēti panākumi saistībā ar starptautiski atzītu ILO darba pamatstandartu un attiecīgo konvenciju par darba drošību un arodveselību, kā arī attiecīgo starptautiski atzīto vides pamatnormu ievērošanu; |
| --- | --- |

f)

veidu, kādā tiks gūti un novērtēti panākumi saistībā ar starptautiski atzītu ILO darba pamatstandartu un attiecīgo konvenciju par darba drošību un arodveselību, kā arī attiecīgo starptautiski atzīto vides pamatnormu ievērošanu;

18 mēnešus pirms termiņa beigām veic programmas un valstu panāktā progresa novērtējumu, kurā iekļauj ieteikumus par veicamajiem pasākumiem un to raksturu.”;

| (3) | Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  “21. pants


  Stratēģijas dokumentu un provizorisku daudzgadu programmu pieņemšana

  Komisija,
  izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu un ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus,
  pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un provizoriskās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un attiecīgi 17. un 17.a pantā minētos papildu pasākumus.”; |
| --- | --- |

(3)

Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“21. pants

Stratēģijas dokumentu un provizorisku daudzgadu programmu pieņemšana

Komisija,
  izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 35. pantu un ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus,
  pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un provizoriskās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un attiecīgi 17. un 17.a pantā minētos papildu pasākumus.”;

| (4) | Regulas 22. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:




  “3.
     
  Komisija pieņem gada rīcības programmas, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.”; |
| --- | --- |

(4)

Regulas 22. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.
     
  Komisija pieņem gada rīcības programmas, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus.”;

| (5) | Regulas 23. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:




  “3.
     
  Ja šādu pasākumu izmaksas pārsniedz EUR 10 miljonus, Komisija tos apstiprina, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus. Komisija viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas informatīvos nolūkos nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei īpašos pasākumus, kuru izmaksas nepārsniedz EUR 10 miljonus.




  4.
     
  Veicot grozījumus īpašajos pasākumos, piemēram, tehniskas korekcijas, īstenošanas perioda pagarināšanu, līdzekļu pārasignāciju plānotajā budžetā, budžeta palielināšanu par summu, kas lielāka par 20 % no sākotnējā budžeta, vai budžeta samazināšanu, ja šie grozījumi neietekmē Komisijas lēmumā izklāstītos sākotnējos mērķus, par tiem viena mēneša laikā paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.”; |
| --- | --- |

(5)

Regulas 23. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“3.
     
  Ja šādu pasākumu izmaksas pārsniedz EUR 10 miljonus, Komisija tos apstiprina, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes atzinumus. Komisija viena mēneša laikā pēc lēmuma pieņemšanas informatīvos nolūkos nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei īpašos pasākumus, kuru izmaksas nepārsniedz EUR 10 miljonus.

4.
     
  Veicot grozījumus īpašajos pasākumos, piemēram, tehniskas korekcijas, īstenošanas perioda pagarināšanu, līdzekļu pārasignāciju plānotajā budžetā, budžeta palielināšanu par summu, kas lielāka par 20 % no sākotnējā budžeta, vai budžeta samazināšanu, ja šie grozījumi neietekmē Komisijas lēmumā izklāstītos sākotnējos mērķus, par tiem viena mēneša laikā paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.”;

| (6) | Regulas 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:




  “2.
     
  Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.”; |
| --- | --- |

(6)

Regulas 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.
     
  Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.”;

| (7) | Regulas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Budžeta saistības tiek pildītas, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 17.a panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu, 23. panta 1. punktu un 26. panta 1. punktu.”; |
| --- | --- |

(7)

Regulas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Budžeta saistības tiek pildītas, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 17.a panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu, 23. panta 1. punktu un 26. panta 1. punktu.”;

| (8) | Regulas 31. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Regulas 11. līdz 16. pantā paredzēto tematisko programmu un 17. un 17.a pantā paredzēto programmu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties visas fiziskas personas, kas ir jaunattīstības valsts valstspiederīgie, vai juridiskas personas, kas ir reģistrētas jaunattīstības valstī, kā noteikusi ESAO/APK un kā noteikts II pielikumā, papildus fiziskām vai juridiskām personām, kas ir atbilstīgas, pamatojoties uz tematisko programmu vai 17. un 17.a pantā paredzētajām programmām. Komisija publicē un atjaunina II pielikumu atbilstīgi regulāriem ESAO/APK pārskatiem par palīdzības saņēmēju sarakstu, un par to informē Padomi.”; |
| --- | --- |

(8)

Regulas 31. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Regulas 11. līdz 16. pantā paredzēto tematisko programmu un 17. un 17.a pantā paredzēto programmu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties visas fiziskas personas, kas ir jaunattīstības valsts valstspiederīgie, vai juridiskas personas, kas ir reģistrētas jaunattīstības valstī, kā noteikusi ESAO/APK un kā noteikts II pielikumā, papildus fiziskām vai juridiskām personām, kas ir atbilstīgas, pamatojoties uz tematisko programmu vai 17. un 17.a pantā paredzētajām programmām. Komisija publicē un atjaunina II pielikumu atbilstīgi regulāriem ESAO/APK pārskatiem par palīdzības saņēmēju sarakstu, un par to informē Padomi.”;

| (9) | Regulas 33. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:




  “2.
     
  Komisija informācijas nolūkā nosūta novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.”; |
| --- | --- |

(9)

Regulas 33. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.
     
  Komisija informācijas nolūkā nosūta novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.”;

| (10) | Regulas 35. pantu aizstāj ar šo:



  “35. pants


  Deleģēšanas īstenošana



  1.
     
  Pilnvaras pieņemt 17. panta 2. punktā, 17.a pantā un 21. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.




  2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus.



  35.a pants


  Deleģēšanas atsaukšana



  1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 17. panta 2. punktā, 17.a pantā un 21. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.




  2.
     
  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, cenšas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to savlaicīgi informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.




  3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.



  35.b pants


  Iebildumi pret deleģētajiem aktiem



  1.
     
  Eiropas Parlaments un Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas dienas var paust iebildumus pret deleģēto aktu.




  Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.




  2.
     
  Ja līdz 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā norādītajā datumā.




  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu nepaust iebildumus.




  3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome 1. punktā minētajā laikposmā pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.”; |
| --- | --- |

(10)

Regulas 35. pantu aizstāj ar šo:

“35. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt 17. panta 2. punktā, 17.a pantā un 21. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.

2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus.

35.a pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 17. panta 2. punktā, 17.a pantā un 21. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.
     
  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, cenšas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to savlaicīgi informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.

3.
     
  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

35.b pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.
     
  Eiropas Parlaments un Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas dienas var paust iebildumus pret deleģēto aktu.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

2.
     
  Ja līdz 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā norādītajā datumā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu nepaust iebildumus.

3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome 1. punktā minētajā laikposmā pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.”;

| (11) | Regulas 38. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 17 087 miljoni euro.
  2.   Provizoriskās summas, kas piešķirtas katrai 5. līdz 10. pantā, 11. līdz 16. pantā un 17. un 17. a pantā minētajai programmai, ir noteiktas IV pielikumā. Šīs summas ir noteiktas laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.”; |
| --- | --- |

(11)

Regulas 38. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir 17 087 miljoni euro.

2.   Provizoriskās summas, kas piešķirtas katrai 5. līdz 10. pantā, 11. līdz 16. pantā un 17. un 17. a pantā minētajai programmai, ir noteiktas IV pielikumā. Šīs summas ir noteiktas laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.”;

| 12) | Šīs regulas I pielikumu iekļauj kā IIIa pielikumu; |
| --- | --- |

12)

Šīs regulas I pielikumu iekļauj kā IIIa pielikumu;

| 13) | Regulas IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

13)

Regulas IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra nostāja.

1

(2)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

2

(3)  OV L 286, 5.11.1994., 1. lpp.

3

(4)  OV L 108, 27.4.1999., 2. lpp.

4

(5)  OV L 190, 23.7.1999., 14. lpp.

5

(6)  Ženēvas Nolīgums par banānu tirdzniecību, OV L 141, 9.6.2010., 3. lpp.

6

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisI PIELIKUMS

“IIIa PIELIKUMS

Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis

| 1. | Beliza |
| --- | --- |

1.

Beliza

| 2. | Kamerūna |
| --- | --- |

2.

Kamerūna

| 3. | Kotdivuāra |
| --- | --- |

3.

Kotdivuāra

| 4. | Dominika |
| --- | --- |

4.

Dominika

| 5. | Dominikānas Republika |
| --- | --- |

5.

Dominikānas Republika

| 6. | Gana |
| --- | --- |

6.

Gana

| 7. | Jamaika |
| --- | --- |

7.

Jamaika

| 8. | Sentlūsija |
| --- | --- |

8.

Sentlūsija

| 9. | Sentvinsenta un Grenadīnas |
| --- | --- |

9.

Sentvinsenta un Grenadīnas

| 10. | Surinama” |
| --- | --- |

10.

Surinama”

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisII PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

Provizoriski finanšu piešķīrumi laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Kopā | 17 087 |
| Ģeogrāfiskās programmas: | 10 057 |
| Latīņamerika | 2 690 |
| Āzija | 5 187 |
| Vidusāzija | 719 |
| Tuvie un vidējie austrumi | 481 |
| Dienvidāfrika | 980 |
| Tematiskās programmas: | 5 596 |
| Ieguldījumi cilvēkos | 1 060 |
| Vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana | 804 |
| Nevalstiskās struktūras un pašvaldības attīstības jomā | 1 639 |
| Nodrošinātība ar pārtiku | 1 709 |
| Migrācija un patvērums | 384 |
| ĀKK Cukura protokola valstis | 1 244 |
| Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis | 190” |

(miljoni EUR)

Kopā

17 087

Ģeogrāfiskās programmas:

10 057

Latīņamerika

2 690

Āzija

5 187

Vidusāzija

719

Tuvie un vidējie austrumi

481

Dienvidāfrika

980

Tematiskās programmas:

5 596

Ieguldījumi cilvēkos

1 060

Vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana

804

Nevalstiskās struktūras un pašvaldības attīstības jomā

1 639

Nodrošinātība ar pārtiku

1 709

Migrācija un patvērums

384

ĀKK Cukura protokola valstis

1 244

Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis

190”

---

| 8.3.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 70/211 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 70/211

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisIzcelsmes valsts norāde ***I

P7_TA(2010)0383

Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (COM(2005)0661 – C7-0048/2010 – 2005/0254(COD))

2012/C 70 E/33

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0661), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0661),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0048/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0048/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0273/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0273/2010),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisP7_TC1-COD(2005)0254

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 21. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011 par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1)

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienībai nav saskaņotu noteikumu vai vienotas prakses attiecībā uz izcelsmes marķējumu Savienībā, izņemot dažus konkrētus gadījumus lauksaimniecības nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienībai nav saskaņotu noteikumu vai vienotas prakses attiecībā uz izcelsmes marķējumu Savienībā, izņemot dažus konkrētus gadījumus lauksaimniecības nozarē.

| (2) | Šī regula jāpiemēro ievestajiem rūpniecības ražojumiem, izņemot zvejniecības un akvakultūras produktus, kas minēti 1. pantā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopējo organizāciju (2), kā arī izņemot pārtikas produktus, kas minēti 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3). |
| --- | --- |

(2)

Šī regula jāpiemēro ievestajiem rūpniecības ražojumiem, izņemot zvejniecības un akvakultūras produktus, kas minēti 1. pantā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopējo organizāciju (2), kā arī izņemot pārtikas produktus, kas minēti 2. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3).

| (3) | Jau pašlaik vairāki Savienības uzņēmumi brīvprātīgi izmanto izcelsmes marķējumu. |
| --- | --- |

(3)

Jau pašlaik vairāki Savienības uzņēmumi brīvprātīgi izmanto izcelsmes marķējumu.

| (4) | Savienības noteikumu trūkums un atšķirības starp dalībvalstīs spēkā esošajām sistēmām attiecībā uz konkrētu ražojumu izcelsmes valsts norādi ir radījušas situāciju, ka virknē nozaru vairākumā gadījumu uz ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm un izplatīti Savienības tirgū, vispār nav norādīta informācija par šo ražojumu izcelsmes valsti vai arī šī informācija ir maldinoša.
  Šīs atšķirības arī rada situāciju, ka importa plūsmas no trešām valstīm tiek virzītas uz konkrētām ievešanas vietām Savienībā, kuras eksportētājvalstij ir vispiemērotākās. |
| --- | --- |

(4)

Savienības noteikumu trūkums un atšķirības starp dalībvalstīs spēkā esošajām sistēmām attiecībā uz konkrētu ražojumu izcelsmes valsts norādi ir radījušas situāciju, ka virknē nozaru vairākumā gadījumu uz ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm un izplatīti Savienības tirgū, vispār nav norādīta informācija par šo ražojumu izcelsmes valsti vai arī šī informācija ir maldinoša.
  Šīs atšķirības arī rada situāciju, ka importa plūsmas no trešām valstīm tiek virzītas uz konkrētām ievešanas vietām Savienībā, kuras eksportētājvalstij ir vispiemērotākās.

| (5) | Rezultāti, kas gūti Komisijas un galveno ieinteresēto pušu (ietverot ražotājus, importētājus, patērētāju asociācijas, arodbiedrības) apspriedēs par ES regulas izstrādes iespējamību izcelsmes marķējuma reglamentēšanai, liecina, ka kopumā Savienībaspatērētāji uzskata, ka izcelsmes marķējums ir ļoti nozīmīgs patērētāju informēšanai saistībā ar drošību un sociālajiem un vides aspektiem. |
| --- | --- |

(5)

Rezultāti, kas gūti Komisijas un galveno ieinteresēto pušu (ietverot ražotājus, importētājus, patērētāju asociācijas, arodbiedrības) apspriedēs par ES regulas izstrādes iespējamību izcelsmes marķējuma reglamentēšanai, liecina, ka kopumā Savienībaspatērētāji uzskata, ka izcelsmes marķējums ir ļoti nozīmīgs patērētāju informēšanai saistībā ar drošību un sociālajiem un vides aspektiem.

| (6) | Savienības iedzīvotāji uzskata, ka Eiropas līmeņa regulējums izcelsmes marķēšanas jomā ir cieši saistīts ar viņu veselības un drošības aizsardzību. |
| --- | --- |

(6)

Savienības iedzīvotāji uzskata, ka Eiropas līmeņa regulējums izcelsmes marķēšanas jomā ir cieši saistīts ar viņu veselības un drošības aizsardzību.

| (7) | Lisabonas programmā ES ir noteikusi sev mērķi pilnveidot Savienības ekonomiku, cita starpā uzlabojot Savienības rūpniecības konkurētspēju pasaules ekonomikā, savukārt stratēģijai “Eiropa 2020” ir jābūt orientētai uz šo nepieciešamību uzlabot konkurētspēju; attiecībā uz dažām patēriņa preču kategorijām konkurētspēja var būt atkarīga no uzskata, ka šo preču ražošana ES nodrošina kvalitāti un augstu ražošanas standartu ievērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Lisabonas programmā ES ir noteikusi sev mērķi pilnveidot Savienības ekonomiku, cita starpā uzlabojot Savienības rūpniecības konkurētspēju pasaules ekonomikā, savukārt stratēģijai “Eiropa 2020” ir jābūt orientētai uz šo nepieciešamību uzlabot konkurētspēju; attiecībā uz dažām patēriņa preču kategorijām konkurētspēja var būt atkarīga no uzskata, ka šo preču ražošana ES nodrošina kvalitāti un augstu ražošanas standartu ievērošanu.

| (8) | Savienības līmeņa noteikumi par izcelsmes marķējumu uzlabotu gan Savienības uzņēmumu, gan vispārējo Savienības ekonomikas konkurētspēju, ļaujot iedzīvotājiem veikt apzinātu izvēli. |
| --- | --- |

(8)

Savienības līmeņa noteikumi par izcelsmes marķējumu uzlabotu gan Savienības uzņēmumu, gan vispārējo Savienības ekonomikas konkurētspēju, ļaujot iedzīvotājiem veikt apzinātu izvēli.

| (9) | Izcelsmes marķējuma ekonomiskā nozīmība tirdzniecībā un, patērētājiem pieņemot lēmumus, ir to citu galveno tirdzniecības partneru atzītā prakse, kuri ir ieviesuši obligātās prasības par izcelsmes marķējumu. Savienības eksportētājiem ir jāpilda šīs prasības un uz ražojumiem, kuri paredzēti izvešanai uz šiem tirgiem, jāmarķē to izcelsmes valsts. |
| --- | --- |

(9)

Izcelsmes marķējuma ekonomiskā nozīmība tirdzniecībā un, patērētājiem pieņemot lēmumus, ir to citu galveno tirdzniecības partneru atzītā prakse, kuri ir ieviesuši obligātās prasības par izcelsmes marķējumu. Savienības eksportētājiem ir jāpilda šīs prasības un uz ražojumiem, kuri paredzēti izvešanai uz šiem tirgiem, jāmarķē to izcelsmes valsts.

| (10) | Ir bijuši vairāki negadījumi veselības un drošības ziņā, kurus izraisījuši ražojumi, kas ES ievesti no trešām valstīm. Skaidra izcelsmes norāde nodrošinās ES iedzīvotājiem vairāk informācijas un ļaus labāk kontrolēt savu izvēli, tādējādi viņiem tiks dota iespēja izvairīties no neapzinātas, iespējams, apšaubāmas kvalitātes produktu iegādes. |
| --- | --- |

(10)

Ir bijuši vairāki negadījumi veselības un drošības ziņā, kurus izraisījuši ražojumi, kas ES ievesti no trešām valstīm. Skaidra izcelsmes norāde nodrošinās ES iedzīvotājiem vairāk informācijas un ļaus labāk kontrolēt savu izvēli, tādējādi viņiem tiks dota iespēja izvairīties no neapzinātas, iespējams, apšaubāmas kvalitātes produktu iegādes.

| (11) | Dalībvalstu muitas iestādēm vajadzētu veikt robežkontroles un pārbaudes saistībā ar šīs regulas īstenošanu, piemērojot kopīgu saskaņotu procedūru, lai samazinātu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstu muitas iestādēm vajadzētu veikt robežkontroles un pārbaudes saistībā ar šīs regulas īstenošanu, piemērojot kopīgu saskaņotu procedūru, lai samazinātu administratīvo slogu.

| (12) | Lai nodrošinātu šīs regulas efektivitāti un tikai neliela administratīvā sloga rašanos tās īstenošanas rezultātā, kā arī maksimālu elastību Savienības uzņēmējiem, šai regulai vajadzētu būt saskaņā ar “ražots” shēmām, kas jau pastāv visā pasaulē. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu šīs regulas efektivitāti un tikai neliela administratīvā sloga rašanos tās īstenošanas rezultātā, kā arī maksimālu elastību Savienības uzņēmējiem, šai regulai vajadzētu būt saskaņā ar “ražots” shēmām, kas jau pastāv visā pasaulē.

| (13) | Uz Savienību un tirdzniecības partneriem jāattiecina vienlīdzīgi nosacījumi, ieviešot līdzvērtīgus tiesību aktus, ar kuriem arī ierobežos kļūdainus vai maldinošus izcelsmes apliecinājumus konkrētām ievestām precēm. |
| --- | --- |

(13)

Uz Savienību un tirdzniecības partneriem jāattiecina vienlīdzīgi nosacījumi, ieviešot līdzvērtīgus tiesību aktus, ar kuriem arī ierobežos kļūdainus vai maldinošus izcelsmes apliecinājumus konkrētām ievestām precēm.

| (14) | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū (4), patērētāji var piešķirt tirgus vērtību informācijai par preces ģeogrāfisko izcelsmi. Atbilstīgi minētajai direktīvai, ja, vadoties pēc kļūdainas vai maldinošas informācijas par preces ģeogrāfisko izcelsmi, patērētājs nopērk ražojumu, kuru tas pretējā gadījumā nebūtu pircis, var rasties negodīga komercprakse. Šajā direktīvā nav teikts, ka jānorāda informācija par preču ģeogrāfisko izcelsmi, un tajā nav definēts izcelsmes jēdziens. |
| --- | --- |

(14)

Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū (4), patērētāji var piešķirt tirgus vērtību informācijai par preces ģeogrāfisko izcelsmi. Atbilstīgi minētajai direktīvai, ja, vadoties pēc kļūdainas vai maldinošas informācijas par preces ģeogrāfisko izcelsmi, patērētājs nopērk ražojumu, kuru tas pretējā gadījumā nebūtu pircis, var rasties negodīga komercprakse. Šajā direktīvā nav teikts, ka jānorāda informācija par preču ģeogrāfisko izcelsmi, un tajā nav definēts izcelsmes jēdziens.

| (15) | Izcelsmes marķējuma shēma ļautu patērētājiem identificēt produktus ar sociālajiem, vides un drošības standartiem, kurus parasti saista ar izcelsmes valsti. |
| --- | --- |

(15)

Izcelsmes marķējuma shēma ļautu patērētājiem identificēt produktus ar sociālajiem, vides un drošības standartiem, kurus parasti saista ar izcelsmes valsti.

| (16) | Tādējādi kopīgas izcelsmes definīcijas izstrāde marķēšanas nolūkiem, marķēšanas noteikumu izstrāde un kopīgu kontroles noteikumu izstrāde radītu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, atvieglotu patērētāju izvēli attiecīgajās nozarēs un samazinātu maldinošu izcelsmes apliecinājumu apjomu. |
| --- | --- |

(16)

Tādējādi kopīgas izcelsmes definīcijas izstrāde marķēšanas nolūkiem, marķēšanas noteikumu izstrāde un kopīgu kontroles noteikumu izstrāde radītu līdzvērtīgus konkurences apstākļus, atvieglotu patērētāju izvēli attiecīgajās nozarēs un samazinātu maldinošu izcelsmes apliecinājumu apjomu.

| (17) | Izcelsmes marķējuma ieviešana var sekmēt to, lai Savienības augstie standarti kalpotu Savienības rūpniecībai, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem
  , kuri bieži iegulda ievērojamas pūles savu ražojumu kvalitātē un arī saglabā tradicionālās un amatniecības darbavietas un ražošanas metodes, bet kurus arī būtiski ietekmē globālā konkurence, kuras apstākļos nav noteikumu ražošanas metožu diferencēšanai
  . Tas arī palīdzēs aizsargāt Savienības rūpniecības reputāciju, ko grauj neprecīzi izcelsmes apliecinājumi. Tādējādi uzlabotā pārredzamība un patērētājiem sniegtā informācija par preču izcelsmi palīdzēs sasniegt Lisabonas programmas
  un stratēģijas “Eiropa 2020”
  mērķus. |
| --- | --- |

(17)

Izcelsmes marķējuma ieviešana var sekmēt to, lai Savienības augstie standarti kalpotu Savienības rūpniecībai, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem
  , kuri bieži iegulda ievērojamas pūles savu ražojumu kvalitātē un arī saglabā tradicionālās un amatniecības darbavietas un ražošanas metodes, bet kurus arī būtiski ietekmē globālā konkurence, kuras apstākļos nav noteikumu ražošanas metožu diferencēšanai
  . Tas arī palīdzēs aizsargāt Savienības rūpniecības reputāciju, ko grauj neprecīzi izcelsmes apliecinājumi. Tādējādi uzlabotā pārredzamība un patērētājiem sniegtā informācija par preču izcelsmi palīdzēs sasniegt Lisabonas programmas
  un stratēģijas “Eiropa 2020”
  mērķus.

| (18) | Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) IX pantā noteikts, ka PTO locekļi var pieņemt un piemērot normatīvos aktus, kas attiecas uz ievesto preču marķējumiem, īpaši lai aizsargātu patērētājus no krāpnieciskām vai maldinošām norādēm. |
| --- | --- |

(18)

Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) IX pantā noteikts, ka PTO locekļi var pieņemt un piemērot normatīvos aktus, kas attiecas uz ievesto preču marķējumiem, īpaši lai aizsargātu patērētājus no krāpnieciskām vai maldinošām norādēm.

| (19) | Noteikumi par izcelsmes marķēšanu arī sniedz efektīvu aizsardzību pret viltojumiem un negodīgu konkurenci, tādējādi palielinot Padomes Regulas (EK) Nr. 1383/2003 (2003. gada 22. jūlijs) par muitas rīcību attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka tās pārkāpj atsevišķas intelektuālā īpašuma tiesības, un pasākumiem, ko veic attiecībā uz precēm, kas ir pārkāpušas šādas tiesības (5), efektivitāti un nodrošinot nozīmīgu papildinstrumentu Savienības ražošanas aizsardzībai un veicināšanai. |
| --- | --- |

(19)

Noteikumi par izcelsmes marķēšanu arī sniedz efektīvu aizsardzību pret viltojumiem un negodīgu konkurenci, tādējādi palielinot Padomes Regulas (EK) Nr. 1383/2003 (2003. gada 22. jūlijs) par muitas rīcību attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka tās pārkāpj atsevišķas intelektuālā īpašuma tiesības, un pasākumiem, ko veic attiecībā uz precēm, kas ir pārkāpušas šādas tiesības (5), efektivitāti un nodrošinot nozīmīgu papildinstrumentu Savienības ražošanas aizsardzībai un veicināšanai.

| (20) | Saskaņā ar nolīgumiem starp Eiropas Kopienu, ▐ Turciju un EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm no šīs regulas darbības jomas ir nepieciešams izslēgt ražojumus, kuru izcelsmes valstis ir minētās valstis. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar nolīgumiem starp Eiropas Kopienu, ▐ Turciju un EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm no šīs regulas darbības jomas ir nepieciešams izslēgt ražojumus, kuru izcelsmes valstis ir minētās valstis.

| (21) | Savienības nepreferenciālas izcelsmes noteikumi ir paredzēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6), un to īstenošanas noteikumi ir paredzēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7). Ir ieteicams paļauties uz šiem izcelsmes noteikumiem, lai šīs regulas vajadzībām noteiktu ievesto preču izcelsmi. Tādas koncepcijas izmantošana, kura tirdzniecības dalībniekiem un pārvaldēm ir labi zināma, vienkāršotu tās ieviešanu un īstenošanu. Nepreferenciālas izcelsmes noteikumi būtu jāpiemēro visiem nepreferenciālas tirdzniecības politikas mērķiem. Būtu jāizvairās no deklarāciju un dokumentu dublēšanas. |
| --- | --- |

(21)

Savienības nepreferenciālas izcelsmes noteikumi ir paredzēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6), un to īstenošanas noteikumi ir paredzēti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (7). Ir ieteicams paļauties uz šiem izcelsmes noteikumiem, lai šīs regulas vajadzībām noteiktu ievesto preču izcelsmi. Tādas koncepcijas izmantošana, kura tirdzniecības dalībniekiem un pārvaldēm ir labi zināma, vienkāršotu tās ieviešanu un īstenošanu. Nepreferenciālas izcelsmes noteikumi būtu jāpiemēro visiem nepreferenciālas tirdzniecības politikas mērķiem. Būtu jāizvairās no deklarāciju un dokumentu dublēšanas.

| (22) | Lai ierobežotu rūpniecības, tirdzniecības un pārvaldes slogu, izcelsmes marķēšanai vajadzētu būt obligātai tajās nozarēs, kurās Komisija pēc iepriekšējas apspriešanās konstatējusi pievienoto vērtību. Būtu jāparedz ▐ atbrīvojums attiecībā uz konkrētiem ražojumiem tehnisku ▐ iemeslu dēļ vai gadījumos, kad izcelsmes marķējums šīs regulas vajadzībām nav nepieciešams citu iemeslu dēļ. Šāds atbrīvojums jo īpaši attiecas uz tām precēm, kuras izcelsmes marķējums varētu bojāt, vai arī uz konkrētām izejvielām. |
| --- | --- |

(22)

Lai ierobežotu rūpniecības, tirdzniecības un pārvaldes slogu, izcelsmes marķēšanai vajadzētu būt obligātai tajās nozarēs, kurās Komisija pēc iepriekšējas apspriešanās konstatējusi pievienoto vērtību. Būtu jāparedz ▐ atbrīvojums attiecībā uz konkrētiem ražojumiem tehnisku ▐ iemeslu dēļ vai gadījumos, kad izcelsmes marķējums šīs regulas vajadzībām nav nepieciešams citu iemeslu dēļ. Šāds atbrīvojums jo īpaši attiecas uz tām precēm, kuras izcelsmes marķējums varētu bojāt, vai arī uz konkrētām izejvielām.

| (23) | Būtu jāparedz, ka to datu apmaiņu par preču izcelsmi, kurus kompetentās iestādes sagatavojušas un/vai pārbaudījušas pārbaužu laikā, var veikt, tostarp, ar iestādēm, citām personām un organizācijām, kurām dalībvalstis uzticējušas izpildi atbilstīgi Direktīvai 2005/29/EK. Būtu jāņem vērā personas datu aizsardzība, komercnoslēpumi un rūpnieciskie noslēpumi, un profesionālā un administratīvā konfidencialitāte. |
| --- | --- |

(23)

Būtu jāparedz, ka to datu apmaiņu par preču izcelsmi, kurus kompetentās iestādes sagatavojušas un/vai pārbaudījušas pārbaužu laikā, var veikt, tostarp, ar iestādēm, citām personām un organizācijām, kurām dalībvalstis uzticējušas izpildi atbilstīgi Direktīvai 2005/29/EK. Būtu jāņem vērā personas datu aizsardzība, komercnoslēpumi un rūpnieciskie noslēpumi, un profesionālā un administratīvā konfidencialitāte.

| (24) | Saskaņā ar 291. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) normas un vispārīgus principus attiecībā uz dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, paredz iepriekš, pieņemot regulu saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz brīdim, kad būs pieņemta šāda jauna regula, turpina piemērot
  Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8)

  , izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kura nav piemērojama
  . |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar 291. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) normas un vispārīgus principus attiecībā uz dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, paredz iepriekš, pieņemot regulu saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz brīdim, kad būs pieņemta šāda jauna regula, turpina piemērot
  Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (8)

  , izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kura nav piemērojama
  .

| (25) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus atbilstīgi LESD 290. pantam, lai noteiktu gadījumus, kad tā vietā, lai marķētu preces, būtu pieļaujams marķējumu izvietot uz iepakojuma vai kad tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams vai nav nepieciešams veikt preču marķēšanu, kā arī pieņemt pasākumus, lai paredzētu citus noteikumus, kas var būt nepieciešami, ja preces neatbilst minētajai regulai, vai lai atjaunotu tās pielikumu, ja ir mainījies vērtējums par to, vai konkrētajā nozarē ir nepieciešams izcelsmes marķējums. |
| --- | --- |

(25)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus atbilstīgi LESD 290. pantam, lai noteiktu gadījumus, kad tā vietā, lai marķētu preces, būtu pieļaujams marķējumu izvietot uz iepakojuma vai kad tehnisku iemeslu dēļ nav iespējams vai nav nepieciešams veikt preču marķēšanu, kā arī pieņemt pasākumus, lai paredzētu citus noteikumus, kas var būt nepieciešami, ja preces neatbilst minētajai regulai, vai lai atjaunotu tās pielikumu, ja ir mainījies vērtējums par to, vai konkrētajā nozarē ir nepieciešams izcelsmes marķējums.

| (26) | Precēm, kas ir ceļotāju personīgajā bagāžā personiskai lietošanai tādā daudzumā, uz kādu attiecas atbrīvojums no muitas nodokļa, un ja nav norādes par to, ka preces ir komerciālas satiksmes daļa, spēkā esošo regulu nepiemēro. Jāparedz, ka arī pārējos gadījumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1186/2009 (2009. gada 16. novembris), ar kuru izveido Kopienas sistēmu atbrīvojumiem no muitas nodokļiem (kodificēta versija) (9), var izslēgt no šīs regulas darbības jomas, izmantojot īstenošanas noteikumus, |
| --- | --- |

(26)

Precēm, kas ir ceļotāju personīgajā bagāžā personiskai lietošanai tādā daudzumā, uz kādu attiecas atbrīvojums no muitas nodokļa, un ja nav norādes par to, ka preces ir komerciālas satiksmes daļa, spēkā esošo regulu nepiemēro. Jāparedz, ka arī pārējos gadījumus, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1186/2009 (2009. gada 16. novembris), ar kuru izveido Kopienas sistēmu atbrīvojumiem no muitas nodokļiem (kodificēta versija) (9), var izslēgt no šīs regulas darbības jomas, izmantojot īstenošanas noteikumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šo regulu piemēro
  patēriņa precēm
  , izņemot zvejniecības un akvakultūras produktus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 1. pantā, kā arī izņemot pārtikas produktus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 178/2002 2. pantā.

2.   
  Galapatēriņa preces,
  kuras nepieciešams marķēt ir
  tās, kas paredzētas galapatērētājiem un kuras
  norādītas šīs regulas pielikumā, un ievestas no trešām valstīm, izņemot
  produktus
  , kuru izcelsme ir Eiropas
  Savienības
  , Turcijas un EEZ līguma līgumslēdzēju pušu teritorijā.

Galapatēriņa
  preces var atbrīvot no izcelsmes marķējuma, ja tehnisku iemeslu dēļ tās marķēt nav iespējams.

Ražojumi, kuriem jāpiemēro šī regula, ir tikai galapatēriņa preces. Komisija var paplašināt šīs regulas piemērošanas jomu, ja saņemts Eiropas Parlamenta un Padomes apstiprinājums.

Attiecībā uz tekstilmateriāliem un tekstilizstrādājumiem (50.–63. nodaļa), apaviem, getrām un tamlīdzīgiem izstrādājumiem (64. nodaļa), apģērbiem, apģērbu piederumiem un citiem izstrādājumiem no kažokādām, mākslīgām kažokādām un to izstrādājumiem (KN kodi 4303/4304), ādas izstrādājumiem, zirglietām un iejūgu, ceļojuma piederumiem, somām un tamlīdzīgām precēm, izstrādājumiem no dzīvnieku zarnām (KN kodi 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / no 4107 līdz 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80)), “galapatēriņa preces” ir galaprodukti vai pusfabrikāti, kam Savienībā paredzēta turpmāka apstrāde, pirms to laist tirgū.

3.   Termini “izcelsme” un “izcelsmes valsts” attiecas uz nepreferenciālu izcelsmi saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksa 22. - 26. pantu.

4.   “Laišana tirgū” ir darbība, kad atsevišķu ražojumu, kas paredzēts galapatēriņam, dara pieejamu Savienības tirgū, lai izplatītu un/vai izlietotu par maksu vai bez maksas.

5.   “Kompetentās iestādes” ir visas iestādes, kas iesaistītas preču kontrolē ievešanas laikā vai arī laikā, kad šādas preces tiek laistas tirgū.

6.   Šo regulu nepiemēro nekomerciāla rakstura precēm, kas ir ceļotāju personīgajā bagāžā tādā daudzumā, uz kādu attiecas atbrīvojumi no muitas nodokļiem, un ja nav skaidras norādes par to, ka preces ir komerciālas satiksmes daļa.

Ja ievestajām precēm var piešķirt atbrīvojumu no ievedmuitas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1186/2009 un ja nav skaidras norādes par to, ka preces ir komerciālas satiksmes daļa, šādas preces arī
  izslēdz
  no šīs regulas darbības jomas.

▐

7.
     
  Šai regulai ir jābūt saskaņā ar “ražots” shēmām, kas jau pastāv visā pasaulē, lai nodrošinātu efektīvu regulējumu bez liekiem administratīvajiem šķēršļiem un lielāku elastīgumu Savienības uzņēmējiem.

2. pants

Preču ievešanai vai laišanai tirgū ir nepieciešams izcelsmes marķējums saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

3. pants

1.   Šādas preces jāmarķē, norādot preču izcelsmes valsti. Ja preces ir iesaiņotas, atsevišķi marķē
  arī
  iepakojumu.

Komisija
  , izmantojot deleģētus aktus,
  var pieņemt pasākumus, lai noteiktu gadījumus, kuros marķējumu uz iepakojuma atzīst par līdzvērtīgu marķējumam uz precēm. Tas jo īpaši attiecas uz precēm, kuras pie galapatērētājiem vai lietotājiem nonāk parastā iepakojumā.
  Komisija pieņem šos pasākumus un visus to pārskatus, ievērojot 7. pantā izklāstīto procedūru
  .

2.   Vārds “ražots” kopā ar izcelsmes valsts nosaukumu norāda preču izcelsmi. Marķēt var jebkurā Eiropas Savienības dalībvalsts valsts valodā, kura ir viegli saprotama galapatērētājiem tajā dalībvalstī, kurā preces ir tirgojamas
  , vai angļu valodā, izmantojot vārdus “made in” un izcelsmes valsts nosaukumu angļu valodā
  , kura ir viegli saprotama galapatērētājiem tajā dalībvalstī, kurā preces ir tirgojamas.

3.   Izcelsmes marķējums ir skaidri salasāms un rakstu zīmes nav izdzēšamas, tam jābūt redzamam, veicot parastās darbības ar preci, izteikti nošķirtam no pārējās informācijas un norādītam tā, lai nerastos pārpratumi vai kļūdains priekšstats par ražojuma izcelsmi.

To ražojumu marķējumā, ko tirgo valstīs, kurās to valodu pierakstam izmanto latīņu alfabētu, var izmantot tikai minētā alfabēta burtus.

4.   Preces ievedot, uz tām jābūt nepieciešamajam marķējumam. Neierobežojot pasākumus, kas veikti, ievērojot 5. panta 3. punktu, marķējumu nedrīkst ne noņemt, ne labot, iekams preces nav pārdotas galapatērētājam vai lietotājam.

4. pants

1.
     Komisija var pieņemt īstenošanas pasākumus saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto procedūru, jo īpaši lai:

| — | noteiktu sīki izstrādātu izcelsmes marķējuma modeli un kārtību; |
| --- | --- |

—

noteiktu sīki izstrādātu izcelsmes marķējuma modeli un kārtību;

| — | izveidotu tādu terminu sarakstu visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kuri skaidri liecina par to, ka preces izcelsmes valsts ir valsts, kas norādīta marķējumā; |
| --- | --- |

—

izveidotu tādu terminu sarakstu visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās, kuri skaidri liecina par to, ka preces izcelsmes valsts ir valsts, kas norādīta marķējumā;

| — | noteiktu gadījumus, kuros kopīgi izmantotie saīsinājumi nekļūdīgi norāda izcelsmes valsti un ir izmantojami šīs regulas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

noteiktu gadījumus, kuros kopīgi izmantotie saīsinājumi nekļūdīgi norāda izcelsmes valsti un ir izmantojami šīs regulas vajadzībām.

2.
     
  Izmantojot deleģētus aktus, Komisija var pieņemt pasākumus, lai:

| — | noteiktu gadījumus, kuros preces nevar vai tās nevajag marķēt tehnisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

—

noteiktu gadījumus, kuros preces nevar vai tās nevajag marķēt tehnisku iemeslu dēļ;

| — | noteiktu citus noteikumus, kuri var būt vajadzīgi, ja tiek konstatēts, ka preces neatbilst šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

—

noteiktu citus noteikumus, kuri var būt vajadzīgi, ja tiek konstatēts, ka preces neatbilst šīs regulas prasībām;

| — | atjauninātu šīs regulas pielikumu gadījumos, kad ir mainījies vērtējums par to, vai konkrētajā nozarē ir nepieciešams izcelsmes marķējums. |
| --- | --- |

—

atjauninātu šīs regulas pielikumu gadījumos, kad ir mainījies vērtējums par to, vai konkrētajā nozarē ir nepieciešams izcelsmes marķējums.

Komisija pieņem šos pasākumus un visus to pārskatus, ievērojot 7. pantā izklāstīto procedūru.

5. pants

1.   Preces neatbilst šīs regulas prasībām, ja:

| — | uz tām nav izcelsmes marķējuma; |
| --- | --- |

—

uz tām nav izcelsmes marķējuma;

| — | izcelsmes marķējums neatbilst preču izcelsmei; |
| --- | --- |

—

izcelsmes marķējums neatbilst preču izcelsmei;

| — | izcelsmes marķējums ir nomainīts vai noņemts, vai kā citādi aizskarts, izņemot gadījumus, kad bijusi nepieciešamība to labot saskaņā ar šā panta 3. punktu. |
| --- | --- |

—

izcelsmes marķējums ir nomainīts vai noņemts, vai kā citādi aizskarts, izņemot gadījumus, kad bijusi nepieciešamība to labot saskaņā ar šā panta 3. punktu.

2.   Komisija var pieņemt papildu īstenošanas pasākumus saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto procedūru par deklarācijām un apliecinošiem dokumentiem, kurus var izmantot, lai pierādītu atbilstību esošajai regulai.

3.
     
  Komisija ierosina kopīgus obligātos standartus sankciju piemērošanai par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem.

4.   Dalībvalstis paredz noteikumus attiecībā uz sankcijām, ko piemēro par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem,
  pamatojoties uz Komisijas ierosinātajiem kopīgajiem obligātajiem standartiem,
  un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sankciju īstenošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas paziņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem turpmākiem noteikumu grozījumiem.
  Komisijai ir jānodrošina vismaz minimāls dažādu dalībvalstu sankciju sistēmu saskaņošanas līmenis, lai atšķirības neradītu pamatu tam, ka trešo valstu eksportētāji dod priekšroku konkrētām ievešanas vietām Savienībā
  .

5.   Ja preces neatbilst šīs regulas prasībām, dalībvalstis arī turpmāk pieņem pasākumus, kuri nepieciešami, lai no preču īpašnieka vai jebkuras citas par precēm atbildīgās personas pieprasītu marķēt šīs preces saskaņā ar šo regulu un par saviem līdzekļiem.
  Dalībvalstis vēlākais līdz ... (10) paziņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem turpmākiem noteikumu grozījumiem
  .

6.   Ja tas nepieciešams šīs regulas efektīvai piemērošanai, kompetentās iestādes, pārbaudot atbilstību šai regulai, var savstarpēji apmainīties ar saņemtajiem datiem, tostarp ar tām iestādēm un citām personām vai organizācijām, kuras dalībvalstis ir pilnvarojušas saskaņā ar Direktīvas 2005/29/EK 11. pantu.

6. pants

1.   Komisijai palīdz Izcelsmes marķējuma komiteja (turpmāk “komiteja”).
  Šajā komitejā ir dalībvalstu, attiecīgo rūpniecības nozaru un asociāciju pārstāvji.

2.   Ja atsaucas uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK
  3. un
  7. pantu.

▐

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

7. pants

Deleģēšanas kārtība

1.
     
  Pilnvaras pieņemt 3. panta un 4. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku.

2.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 8. un 9. pantā izklāstītos nosacījumus.

8. pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. pantā un 4. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.
     
  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to laikus informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus.

3.
     
  Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz attiecīgajā lēmumā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlāk tajā norādītajā datumā. Tas neietekmē jau spēkā esošos deleģētos aktus. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9. pants

Iebildumi pret deleģētiem aktiem

1.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var iebilst pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā kopš tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

2.
     
  Ja līdz 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā norādītajā datumā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.

3.
     
  Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu 1.punktā noradītajā laikā, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas iebilst pret deleģēto aktu, norāda savu iebildumu iemeslus.

10. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šīs regulas 2., 3. un 5. pantu piemēro 12 mēnešus pēc tās stāšanās spēkā. Saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija var pagarināt minēto periodu par tik ilgu laika posmu, kāds uzņēmējiem nepieciešams, lai praksē īstenotu tās prasības attiecībā uz izcelsmes marķējumu, kas paredzētas īstenošanas noteikumos, bet ne mazāk kā par sešiem mēnešiem.

Ne vēlāk kā ... (11) Komisija veic pētījumu par šīs regulas ietekmi.

Šī regula zaudē spēku ...

   (12).
  Vienu gadu pirms šā termiņa beigām Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Komisijas iesniegto priekšlikumu, lemj par regulas piemērošanas termiņa pagarināšanu vai tās grozīšanu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra Nostāja.

1

(2)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.

2

(3)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

4

(5)  

  OV L 196, 2.8.2003., 7. lpp.

5

OV L 196, 2.8.2003., 7. lpp.

(6)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

6

(7)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

8

(9)  OV L 324, 10.12.2009, 23. lpp.

9

(10)  
  Deviņi mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā

10

Deviņi mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā

(11)  
  Trīs gadi pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

11

Trīs gadi pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

(12)  
  Pieci gadi pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

12

Pieci gadi pēc šīs Regulas spēkā stāšanās dienas.

Ceturtdiena, 2010. gada 21. oktobrisPIELIKUMS

Tie ražojumi, uz kuriem šī regula attiecināma, ir apzīmēti ar KN kodiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 4011 92 00 | Tāda veida jaunas gumijas pneimatiskās riepas, ko izmanto lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļiem un mašīnām (izņemot riepas ar protektora skujiņas zīmējumu vai tamlīdzīgām protektorrievām) |
| 4013 90 00 | Gumijas kameras (izņemot tāda veida kameras, ko izmanto vieglajiem automobiļiem, ieskaitot autofurgonus un sacīkšu automobiļus, un ko izmanto autobusiem, kravas furgoniem un velosipēdiem) |
| 4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107 līdz 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80) | Miecēta un žāvēta, un apstrādāta āda |
| 4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)
  8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90 | Papēži, zoles, lentes, detaļas, sintētika, citi |
| 4201 / 4202 / 4203 / 4204/ 4205 / 4206 | zirglietas un iejūgs, ceļojuma piederumi, somas un tamlīdzīgas preces, izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu) |
| 4303 / 4304 | Apģērba gabali, apģērba piederumi un citi izstrādājumi no kažokādām, mākslīgām kažokādām un to izstrādājumiem |
| Ch 50 – 63 | Tekstilmateriāli un tekstilizstrādājumi |
| 6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406 | Apavi, getras un tamlīdzīgi izstrādājumi |
| 6904/ 6905 /
  6907 / 6908 / 6911/ 6912/ 6913/ 6914 90 100 | Keramikas izstrādājumi |
| 7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10 /
  7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90 | Stikla galda un virtuves trauki, tualetes un kancelejas piederumi, izstrādājumi mājas iekārtojumam un tamlīdzīgi izstrādājumi (izņemot izstrādājumus, kas iekļauti pozīcijā 7010 vai 7018) no svina kristāla |
| 7113/7114/7115/7116 | Juvelierizstrādājumi un to daļas no dārgmetāla vai metāla, kas plaķēts ar dārgmetālu; zeltkaļu un sudrabkaļu darinājumi un to daļas no dārgmetāliem vai metāliem, kas plaķēti ar dārgmetāliem; citādi izstrādājumi no dārgmetāla, kas plaķēts ar dārgmetālu; dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi (dabiskie, sintētiskie vai reģenerētie) |
| 7318 | Dzelzs vai tērauda skrūves, bultskrūves, uzgriežņi, kokskrūves, ieskrūvējamie āķi, kniedes, ierievji, šķelttapas, paplākšņi (ieskaitot atsperplāksnes) un tamlīdzīgi izstrādājumi |
| 8201/ 8202/ 8203/ 8205/ 8207/ 8208/ 8209/ 8211/ 8212/ 8213/ 8214/ 8215 | Instrumenti, darbarīki |
| 8302 20 00 | Parastā metāla skrituļi ar stiprinājumiem |
| 8481 | Krāni, vārsti, ventiļi un citi piederumi cauruļvadiem, katlu korpusiem, rezervuāriem, cisternām, tvertnēm un tamlīdzīgām tilpnēm, ieskaitot redukcijas un termoregulācijas vārstus |
| 9307 | Zobeni, mačetes, durkļi, šķēpi un citi aukstie ieroči un to daļas, makstis un pārvalki |
| Ch. 94 | Mēbeles, gultas piederumi, matrači, polsterējumi, lampas un apgaismes piederumi, izgaismotas izkārtnes un tamlīdzīgi izstrādājumi, saliekamās būvkonstrukcijas |
| 9603 | Slotas, sukas ▐, ar roku darbināmi mehāniskie bezmotora grīdas tīrītāji, beržamās sukas, spalvu slotas un putekļu slotiņas; zari un saišķi, kas sagatavoti slotu vai suku izgatavošanai; krāsotāju spilventiņi un veltnīši; gumijas skrāpji (izņemot rullīšu veida skrāpjus) |

KN kods

Apraksts

4011 92 00

Tāda veida jaunas gumijas pneimatiskās riepas, ko izmanto lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļiem un mašīnām (izņemot riepas ar protektora skujiņas zīmējumu vai tamlīdzīgām protektorrievām)

4013 90 00

Gumijas kameras (izņemot tāda veida kameras, ko izmanto vieglajiem automobiļiem, ieskaitot autofurgonus un sacīkšu automobiļus, un ko izmanto autobusiem, kravas furgoniem un velosipēdiem)

4104 41 / 4104 49 / 4105 30 / 4106 22 / 4106 32 / 4106 40 / 4106 92 / 4107 līdz 4114 / 4302 13 / ex 4302 19 (35, 80)

Miecēta un žāvēta, un apstrādāta āda

4008 21 / 4008 11 / 4005 99 / 4204 / 4302 30 (25, 31)

8308 10(00) / 8308 90(00) / 9401 90 / 9403 90

Papēži, zoles, lentes, detaļas, sintētika, citi

4201 / 4202 / 4203 / 4204/ 4205 / 4206

zirglietas un iejūgs, ceļojuma piederumi, somas un tamlīdzīgas preces, izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu)

4303 / 4304

Apģērba gabali, apģērba piederumi un citi izstrādājumi no kažokādām, mākslīgām kažokādām un to izstrādājumiem

Ch 50 – 63

Tekstilmateriāli un tekstilizstrādājumi

6401 / 6402 / 6403 / 6404 / 6405 / 6406

Apavi, getras un tamlīdzīgi izstrādājumi

6904/ 6905 /
  6907 / 6908 / 6911/ 6912/ 6913/ 6914 90 100

Keramikas izstrādājumi

7013 21 11 / 7013 21 19 / 7013 21 91 / 7013 21 99 /
  7013 22 10 /
  7013 31 10 / 7013 31 90 / 7013 91 10 / 7013 91 90

Stikla galda un virtuves trauki, tualetes un kancelejas piederumi, izstrādājumi mājas iekārtojumam un tamlīdzīgi izstrādājumi (izņemot izstrādājumus, kas iekļauti pozīcijā 7010 vai 7018) no svina kristāla

7113/7114/7115/7116

Juvelierizstrādājumi un to daļas no dārgmetāla vai metāla, kas plaķēts ar dārgmetālu; zeltkaļu un sudrabkaļu darinājumi un to daļas no dārgmetāliem vai metāliem, kas plaķēti ar dārgmetāliem; citādi izstrādājumi no dārgmetāla, kas plaķēts ar dārgmetālu; dabiskas vai kultivētas pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi (dabiskie, sintētiskie vai reģenerētie)

7318

Dzelzs vai tērauda skrūves, bultskrūves, uzgriežņi, kokskrūves, ieskrūvējamie āķi, kniedes, ierievji, šķelttapas, paplākšņi (ieskaitot atsperplāksnes) un tamlīdzīgi izstrādājumi

8201/ 8202/ 8203/ 8205/ 8207/ 8208/ 8209/ 8211/ 8212/ 8213/ 8214/ 8215

Instrumenti, darbarīki

8302 20 00

Parastā metāla skrituļi ar stiprinājumiem

8481

Krāni, vārsti, ventiļi un citi piederumi cauruļvadiem, katlu korpusiem, rezervuāriem, cisternām, tvertnēm un tamlīdzīgām tilpnēm, ieskaitot redukcijas un termoregulācijas vārstus

9307

Zobeni, mačetes, durkļi, šķēpi un citi aukstie ieroči un to daļas, makstis un pārvalki

Ch. 94

Mēbeles, gultas piederumi, matrači, polsterējumi, lampas un apgaismes piederumi, izgaismotas izkārtnes un tamlīdzīgi izstrādājumi, saliekamās būvkonstrukcijas

9603

Slotas, sukas ▐, ar roku darbināmi mehāniskie bezmotora grīdas tīrītāji, beržamās sukas, spalvu slotas un putekļu slotiņas; zari un saišķi, kas sagatavoti slotu vai suku izgatavošanai; krāsotāju spilventiņi un veltnīši; gumijas skrāpji (izņemot rullīšu veida skrāpjus)

---