# Официален вестник C 72/2012

| | ISSN 1977-0855
  doi:10.3000/19770855.C_2012.072.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 72 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5510 март 2012 г. |

ISSN 1977-0855

doi:10.3000/19770855.C_2012.072.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 72

Издание на български език

Информация и известия

Година 5510 март 2012 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Европейски съвет за системен риск |
| 2012/C 072/01 | Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 22 декември 2011 година относно деноминираното в щатски долари финансиране на кредитните институции (ЕССР/2011/2) | 1 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Европейски съвет за системен риск

2012/C 072/01

Препоръка на Европейския съвет за системен риск от 22 декември 2011 година относно деноминираното в щатски долари финансиране на кредитните институции (ЕССР/2011/2)

1

| | II   Съобщения |
| --- | --- |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2012/C 072/02 | Разрешение за предоставяне на държавни помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  ) | 22 |
| 2012/C 072/03 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6369 — HBO/Ziggo/HBO Nederland) (
  2
  ) | 24 |
| 2012/C 072/04 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6216 — IHC/DEME/OceanflORE JV) (
  2
  ) | 24 |

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2012/C 072/02

Разрешение за предоставяне на държавни помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  )

1

22

2012/C 072/03

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6369 — HBO/Ziggo/HBO Nederland) (
  2
  )

2

24

2012/C 072/04

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6216 — IHC/DEME/OceanflORE JV) (
  2
  )

2

24

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2012/C 072/05 | Обменен курс на еврото | 25 |
| 2012/C 072/06 | Решение на Комисията от 9 март 2012 година за назначаване на трима нови членове на Научния, технически и икономически комитет по рибарство | 26 |
| 2012/C 072/07 | Съобщение на Комисията — Насоки за приспадане от квотите в съответствие с член 105, параграфи 1, 2 и 5 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 | 27 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ |
| 2012/C 072/08 | Списък на органите с правомощие да издават лицензии за износ на паметници на културата, публикуван в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 116/2009 | 29 |
| 2012/C 072/09 | Информация от Швеция във връзка с прилагането на Директива 2010/35/ЕС на Европейския парламент и на Съвета | 43 |
| 2012/C 072/10 | Актуализиране на референтните стойности за преминаване на външните граници, посочени в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 562/2006 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Кодекс на Общността за режима на движение на лица през границите (Кодекс на шенгенските граници) (ОВ C 247, 13.10.2006 г., стр. 19; ОВ C 153, 6.7.2007 г., стр. 22; ОВ C 182, 04.8.2007 г., стр. 18; ОВ C 57, 1.3.2008 г., стр. 38; ОВ C 134, 31.5.2008 г., стр. 19; ОВ C 37, 14.2.2009 г., стр. 8; ОВ C 35, 12.2.2010 г., стр. 7; ОВ C 304, 10.11.2010 г., стр. 5; ОВ C 24, 26.1.2011 г., стр. 6; ОВ C 157, 27.5.2011 г., стр. 8; ОВ C 203, 9.7.2011 г., стр. 16; ОВ C 11, 13.1.2012 г., стр. 13) | 44 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2012/C 072/05

Обменен курс на еврото

25

2012/C 072/06

Решение на Комисията от 9 март 2012 година за назначаване на трима нови членове на Научния, технически и икономически комитет по рибарство

26

2012/C 072/07

Съобщение на Комисията — Насоки за приспадане от квотите в съответствие с член 105, параграфи 1, 2 и 5 от Регламент (ЕО) No 1224/2009

27

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

2012/C 072/08

Списък на органите с правомощие да издават лицензии за износ на паметници на културата, публикуван в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 116/2009

29

2012/C 072/09

Информация от Швеция във връзка с прилагането на Директива 2010/35/ЕС на Европейския парламент и на Съвета

43

2012/C 072/10

Актуализиране на референтните стойности за преминаване на външните граници, посочени в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 562/2006 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Кодекс на Общността за режима на движение на лица през границите (Кодекс на шенгенските граници) (ОВ C 247, 13.10.2006 г., стр. 19; ОВ C 153, 6.7.2007 г., стр. 22; ОВ C 182, 04.8.2007 г., стр. 18; ОВ C 57, 1.3.2008 г., стр. 38; ОВ C 134, 31.5.2008 г., стр. 19; ОВ C 37, 14.2.2009 г., стр. 8; ОВ C 35, 12.2.2010 г., стр. 7; ОВ C 304, 10.11.2010 г., стр. 5; ОВ C 24, 26.1.2011 г., стр. 6; ОВ C 157, 27.5.2011 г., стр. 8; ОВ C 203, 9.7.2011 г., стр. 16; ОВ C 11, 13.1.2012 г., стр. 13)

44

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2012/C 072/11 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.6521 — Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta) (
  2
  ) | 45 |

V   Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2012/C 072/11

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.6521 — Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta) (
  2
  )

2

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   текст от значение за ЕИП, с изключение на продуктите съгласно приложение I към Договора |
| | (2)   текст от значение за ЕИП |

---

(1)   текст от значение за ЕИП, с изключение на продуктите съгласно приложение I към Договора

1

(2)   текст от значение за ЕИП

2

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Европейски съвет за системен риск

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/1

---

ПРЕПОРЪКА НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК

от 22 декември 2011 година

относно деноминираното в щатски долари финансиране на кредитните институции

(ЕССР/2011/2)

2012/C 72/01

ГЕНЕРАЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 1092/2010 на Европейския парламент и на Съвета от 24 ноември 2010 г. за пруденциалния надзор върху финансовата система на Европейския съюз на макроравнище и за създаване на Европейски съвет за системен риск (1) и по-специално член 3, параграф 2, букви б), г) и е) и членове 16—18 от него,

като взе предвид Решение ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 20 януари 2011 г. за приемане на процедурен правилник на Европейския съвет за системен риск (2) и по специално член 15, параграф 3, буква д) и членове 18—20 от него,

като взе предвид мненията на заинтересованите лица от частния сектор,

като има предвид, че:

| (1) | Щатският долар е основната валута за финансиране на кредитните институции на Съюза, които получават основната част от финансирането в щатски долари на пазарите на едро. |
| --- | --- |

(1)

Щатският долар е основната валута за финансиране на кредитните институции на Съюза, които получават основната част от финансирането в щатски долари на пазарите на едро.

| (2) | Между активите и пасивите в щатски долари на кредитните институции на Съюза има съществено падежно несъответствие, като краткосрочното финансиране на едро се използва за финансирането на дългосрочни дейности и активи; освен това някои контрагенти са волатилни. Комбинацията от падежно несъответствие и волатилни инвеститори е основен вид уязвимост. |
| --- | --- |

(2)

Между активите и пасивите в щатски долари на кредитните институции на Съюза има съществено падежно несъответствие, като краткосрочното финансиране на едро се използва за финансирането на дългосрочни дейности и активи; освен това някои контрагенти са волатилни. Комбинацията от падежно несъответствие и волатилни инвеститори е основен вид уязвимост.

| (3) | Сред същественото напрежение от 2008 г., което доведе до въвеждането на суап линии на централните банки за предоставяне на достъп до щатски долари, от юни 2011 г. съществува непрекъснато напрежение на пазарите за финансиране в щатски долари. Това напрежение създава непосредствени, потенциални, основни рискове за цялата система: по-специално, в краткосрочен план — за ликвидността на банките, а в средносрочен план — за реалната икономика, вследствие на намаляване на кредитирането в щатски долари от кредитните институции на Съюза, и за платежоспособността на тези кредитни институции, ако намаляването на задлъжнялостта се извърши по цени на спешни продажби. |
| --- | --- |

(3)

Сред същественото напрежение от 2008 г., което доведе до въвеждането на суап линии на централните банки за предоставяне на достъп до щатски долари, от юни 2011 г. съществува непрекъснато напрежение на пазарите за финансиране в щатски долари. Това напрежение създава непосредствени, потенциални, основни рискове за цялата система: по-специално, в краткосрочен план — за ликвидността на банките, а в средносрочен план — за реалната икономика, вследствие на намаляване на кредитирането в щатски долари от кредитните институции на Съюза, и за платежоспособността на тези кредитни институции, ако намаляването на задлъжнялостта се извърши по цени на спешни продажби.

| (4) | Кредитните институции, централните банки и надзорните органи въведоха през последните години мерки за намаляване на общия риск свързан с финансирането и общия ликвиден риск; някои от тези мерки допринесоха за подобряване на състоянието на финансиране и ликвидност в щатски долари на кредитните институции на Съюза. Необходим е обаче по-структуриран подход, за да се предотврати повторно напрежение на пазарите за финансиране в щатски долари. |
| --- | --- |

(4)

Кредитните институции, централните банки и надзорните органи въведоха през последните години мерки за намаляване на общия риск свързан с финансирането и общия ликвиден риск; някои от тези мерки допринесоха за подобряване на състоянието на финансиране и ликвидност в щатски долари на кредитните институции на Съюза. Необходим е обаче по-структуриран подход, за да се предотврати повторно напрежение на пазарите за финансиране в щатски долари.

| (5) | Микропруденциалните инструменти следва да се подсилят с оглед на макропруденциалната цел да се избегне напрежението при финансирането в щатски долари на кредитните институции на Съюза, което беше наблюдавано през последните финансови кризи. |
| --- | --- |

(5)

Микропруденциалните инструменти следва да се подсилят с оглед на макропруденциалната цел да се избегне напрежението при финансирането в щатски долари на кредитните институции на Съюза, което беше наблюдавано през последните финансови кризи.

| (6) | Тъй като непълноти в данните на ниво Съюз ограничават възможността да се анализира евентуалното въздействие на рисковете свързани с финансиране в щатски долари, качеството на данните следва да се подобри. |
| --- | --- |

(6)

Тъй като непълноти в данните на ниво Съюз ограничават възможността да се анализира евентуалното въздействие на рисковете свързани с финансиране в щатски долари, качеството на данните следва да се подобри.

| (7) | Непосредственото наблюдение на ниво банков сектор и на ниво отделни фирми би помогнало на компетентните органи да разберат по-добре динамиката на риска, свързан с финансирането в щатски долари, и на ликвидния риск; това също би им съдействало да насърчават банките предварително да предприемат необходимите мерки за ограничаване на прекомерните експозиции и коригиране на изкривяванията при управление на риска. Препоръчаните в тези области мерки са в съответствие с Препоръка Е на ЕССР от 21 септември 2011 г. относно предоставяне на кредити в чуждестранна валута (3). |
| --- | --- |

(7)

Непосредственото наблюдение на ниво банков сектор и на ниво отделни фирми би помогнало на компетентните органи да разберат по-добре динамиката на риска, свързан с финансирането в щатски долари, и на ликвидния риск; това също би им съдействало да насърчават банките предварително да предприемат необходимите мерки за ограничаване на прекомерните експозиции и коригиране на изкривяванията при управление на риска. Препоръчаните в тези области мерки са в съответствие с Препоръка Е на ЕССР от 21 септември 2011 г. относно предоставяне на кредити в чуждестранна валута (3).

| (8) | Един от инструментите за ограничаване на рисковете свързани с финансиране в щатски долари са планове за финансиране при непредвидени обстоятелства, с цел да се избегне задълбочаване на проблемите свързани с финансирането при екстремни ситуации. Плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства обаче могат да създадат нови системни проблеми, ако водят до сходни действия, които се предприемат едновременно от кредитните институции. |
| --- | --- |

(8)

Един от инструментите за ограничаване на рисковете свързани с финансиране в щатски долари са планове за финансиране при непредвидени обстоятелства, с цел да се избегне задълбочаване на проблемите свързани с финансирането при екстремни ситуации. Плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства обаче могат да създадат нови системни проблеми, ако водят до сходни действия, които се предприемат едновременно от кредитните институции.

| (9) | Европейския съвет за системен риск (ЕССР) ще извърши преглед на напредъка при изпълнението на тази препоръка през втората половина на 2012 г. |
| --- | --- |

(9)

Европейския съвет за системен риск (ЕССР) ще извърши преглед на напредъка при изпълнението на тази препоръка през втората половина на 2012 г.

| (10) | Приложението към настоящата препоръка анализира значителните системни рискове за финансовата стабилност в Съюза, които възникват от финансирането в щатски долари на кредитните институции на Съюза. |
| --- | --- |

(10)

Приложението към настоящата препоръка анализира значителните системни рискове за финансовата стабилност в Съюза, които възникват от финансирането в щатски долари на кредитните институции на Съюза.

| (11) | Настоящата препоръка не засяга мандатите за паричната политика на централните банки в Съюза и задачите, които са възложени на ЕССР. |
| --- | --- |

(11)

Настоящата препоръка не засяга мандатите за паричната политика на централните банки в Съюза и задачите, които са възложени на ЕССР.

| (12) | Препоръките на ЕССР се публикуват след информиране на Съвета за намерението на Генералния съвет да направи това и след предоставяне на възможност на Съвета да реагира, |
| --- | --- |

(12)

Препоръките на ЕССР се публикуват след информиране на Съвета за намерението на Генералния съвет да направи това и след предоставяне на възможност на Съвета да реагира,

ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ПРЕПОРЪКА:

РАЗДЕЛ 1

ПРЕПОРЪКИ

Препоръки А —   Наблюдение на финансирането и ликвидността в щатски долари

На националните надзорни органи се препоръчва:

| 1. | да следят отблизо поетия от кредитните институции ликвиден риск и риска, свързан с финансирането в щатски долари, като част от наблюдението им върху общото състояние на финансиране и ликвидност на кредитните институции. Националните надзорни органи следва да наблюдават по-специално:






  а) | падежни несъответствия в щатски долари; |
| --- | --- | --- |

1.

да следят отблизо поетия от кредитните институции ликвиден риск и риска, свързан с финансирането в щатски долари, като част от наблюдението им върху общото състояние на финансиране и ликвидност на кредитните институции. Националните надзорни органи следва да наблюдават по-специално:

а)

падежни несъответствия в щатски долари;

| б) | концентрации на финансиране според вида на контрагента, като се отделя специално внимание на контрагентите по краткосрочни договори; |
| --- | --- |

б)

концентрации на финансиране според вида на контрагента, като се отделя специално внимание на контрагентите по краткосрочни договори;

| в) | използването на валутни суапове в щатски долари (включително валутно-лихвени суапове); |
| --- | --- |

в)

използването на валутни суапове в щатски долари (включително валутно-лихвени суапове);

| г) | експозиции в рамките на групата. |
| --- | --- |

г)

експозиции в рамките на групата.

| 2. | да обмислят, преди експозициите към ликвиден риск в щатски долари и риска, свързан с финансиране в щатски долари, да са достигнали прекомерни нива:






  а) | насърчаване на кредитните институции да предприемат действия за подходящо управление на рисковете, възникващи от падежни несъответствия в щатски долари; |
| --- | --- | --- |

2.

да обмислят, преди експозициите към ликвиден риск в щатски долари и риска, свързан с финансиране в щатски долари, да са достигнали прекомерни нива:

а)

насърчаване на кредитните институции да предприемат действия за подходящо управление на рисковете, възникващи от падежни несъответствия в щатски долари;

| б) | ограничаване на експозициите, като същевременно се избягва хаотично закриване на съществуващите финансови структури. |
| --- | --- |

б)

ограничаване на експозициите, като същевременно се избягва хаотично закриване на съществуващите финансови структури.

Препоръка Б —   Планове за финансиране при непредвидени обстоятелства

На националните надзорни органи се препоръчва:

| 1. | да осигурят, че кредитните институции предвиждат в плановете си за финансиране при непредвидени обстоятелства управленски действия за справяне с шокове при финансирането в щатски долари, и че кредитните институции са взели предвид осъществимостта на тези действия, ако няколко кредитни институции се опитват да ги предпримат едновременно. Плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства предвиждат поне източници за финансиране при непредвидени обстоятелства, които са на разположение в случай на намаляване на предлагането от страна на различни класове контрагенти. |
| --- | --- |

1.

да осигурят, че кредитните институции предвиждат в плановете си за финансиране при непредвидени обстоятелства управленски действия за справяне с шокове при финансирането в щатски долари, и че кредитните институции са взели предвид осъществимостта на тези действия, ако няколко кредитни институции се опитват да ги предпримат едновременно. Плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства предвиждат поне източници за финансиране при непредвидени обстоятелства, които са на разположение в случай на намаляване на предлагането от страна на различни класове контрагенти.

| 2. | да направят оценка на осъществимостта на тези управленски действия в плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства на ниво банков сектор. Ако оценката показва, че е вероятно чрез едновременните си действия кредитните институции да създадат потенциални системни рискове, на националните надзорни органи се препоръчва да обмислят действия за ограничаване на тези рискове и за ограничаване на влиянието на тези действия върху стабилността на банковия сектор в Съюза. |
| --- | --- |

2.

да направят оценка на осъществимостта на тези управленски действия в плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства на ниво банков сектор. Ако оценката показва, че е вероятно чрез едновременните си действия кредитните институции да създадат потенциални системни рискове, на националните надзорни органи се препоръчва да обмислят действия за ограничаване на тези рискове и за ограничаване на влиянието на тези действия върху стабилността на банковия сектор в Съюза.

РАЗДЕЛ 2

ИЗПЪЛНЕНИЕ

1.   Тълкуване

| 1. | За целите на настоящата препоръка се прилагат следните дефиниции:






  а) | „кредитна институция“ е кредитна институция по смисъла на член 4, параграф 1 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (4); |
| --- | --- | --- |

1.

За целите на настоящата препоръка се прилагат следните дефиниции:

а)

„кредитна институция“ е кредитна институция по смисъла на член 4, параграф 1 от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (4);

| б) | „кредитна институция на Съюза“ е кредитна институция, получила разрешение в държава-членка съгласно Директива 2006/48/ЕО; |
| --- | --- |

б)

„кредитна институция на Съюза“ е кредитна институция, получила разрешение в държава-членка съгласно Директива 2006/48/ЕО;

| в) | „национален надзорен орган“ е компетентен или надзорен орган по смисъла на член 1, параграф 3, буква е) от Регламент (ЕС) No 1092/2010; |
| --- | --- |

в)

„национален надзорен орган“ е компетентен или надзорен орган по смисъла на член 1, параграф 3, буква е) от Регламент (ЕС) No 1092/2010;

| г) | „финансиране в щатски долари“ е набиране на средства в деноминирани в щатски долари пасиви. |
| --- | --- |

г)

„финансиране в щатски долари“ е набиране на средства в деноминирани в щатски долари пасиви.

| 2. | Приложението представлява неразделна част от настоящата препоръка. В случай на противоречие между основния текст и приложението основният текст има предимство. |
| --- | --- |

2.

Приложението представлява неразделна част от настоящата препоръка. В случай на противоречие между основния текст и приложението основният текст има предимство.

2.   Критерии за изпълнение

| 1. | При изпълнението на настоящата препоръка се прилагат следните критерии:






  а) | настоящата препоръка обхваща само финансирането в щатски долари на кредитните институции на Съюза; |
| --- | --- | --- |

1.

При изпълнението на настоящата препоръка се прилагат следните критерии:

а)

настоящата препоръка обхваща само финансирането в щатски долари на кредитните институции на Съюза;

| б) | регулаторният арбитраж следва да се избягва; |
| --- | --- |

б)

регулаторният арбитраж следва да се избягва;

| в) | при изпълнението следва да се обърне дължимото внимание на принципа на пропорционалността във връзка с различното системно значение на финансирането в щатски долари на кредитните институции и като се вземе предвид целта и съдържанието на всяка препоръка; |
| --- | --- |

в)

при изпълнението следва да се обърне дължимото внимание на принципа на пропорционалността във връзка с различното системно значение на финансирането в щатски долари на кредитните институции и като се вземе предвид целта и съдържанието на всяка препоръка;

| г) | допълнителни критерии за изпълнението на препоръки А и Б са посочени в приложението. |
| --- | --- |

г)

допълнителни критерии за изпълнението на препоръки А и Б са посочени в приложението.

| 2. | От адресатите се изисква да съобщят на ЕССР и на Съвета действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да предоставят подходяща обосновка за бездействието си. Докладите съдържат като минимум:






  а) | информация относно същността и срока на предприетите действия; |
| --- | --- | --- |

2.

От адресатите се изисква да съобщят на ЕССР и на Съвета действията, предприети в отговор на настоящата препоръка, или да предоставят подходяща обосновка за бездействието си. Докладите съдържат като минимум:

а)

информация относно същността и срока на предприетите действия;

| б) | оценка на резултатите на предприетите действия от гледна точка на целите на настоящата препоръка; |
| --- | --- |

б)

оценка на резултатите на предприетите действия от гледна точка на целите на настоящата препоръка;

| в) | подробна обосновка на всеки случай на бездействие или на отклонение от настоящата препоръка, включително забавянията. |
| --- | --- |

в)

подробна обосновка на всеки случай на бездействие или на отклонение от настоящата препоръка, включително забавянията.

3.   Срок за последващи действия

| 1. | От адресатите се изисква да съобщят на ЕССР и на Съвета до 30 юни 2012 г. действията, предприети в отговор на препоръки А и Б, като представят подходяща обосновка за всеки случай на бездействие. |
| --- | --- |

1.

От адресатите се изисква да съобщят на ЕССР и на Съвета до 30 юни 2012 г. действията, предприети в отговор на препоръки А и Б, като представят подходяща обосновка за всеки случай на бездействие.

| 2. | Националните надзорни органи могат да докладват съвкупно чрез Европейския банков орган. |
| --- | --- |

2.

Националните надзорни органи могат да докладват съвкупно чрез Европейския банков орган.

| 3. | Генералният съвет може да удължи сроковете по параграф 1, когато са необходими законодателни инициативи за изпълнение на една или повече препоръки. |
| --- | --- |

3.

Генералният съвет може да удължи сроковете по параграф 1, когато са необходими законодателни инициативи за изпълнение на една или повече препоръки.

4.   Наблюдение и оценка

| 1. | Секретариатът на ЕССР:






  а) | подпомага адресатите, включително чрез улесняване на координирано докладване, чрез предоставяне на съответни образци, както и чрез подробно определяне, когато е необходимо, на модалитетите и срока за последващите действия; |
| --- | --- | --- |

1.

Секретариатът на ЕССР:

а)

подпомага адресатите, включително чрез улесняване на координирано докладване, чрез предоставяне на съответни образци, както и чрез подробно определяне, когато е необходимо, на модалитетите и срока за последващите действия;

| б) | проверява последващите действия, предприети от адресатите, включително като им оказва помощ при поискване, и предоставя информация относно последващите действия на Генералния съвет чрез Управителния комитет в срок от два месеца от изтичането на сроковете за последващите действия. |
| --- | --- |

б)

проверява последващите действия, предприети от адресатите, включително като им оказва помощ при поискване, и предоставя информация относно последващите действия на Генералния съвет чрез Управителния комитет в срок от два месеца от изтичането на сроковете за последващите действия.

| 2. | Генералният съвет оценява докладваните от адресатите действия и обосновки и, когато е уместно, решава дали настоящата препоръка е била спазена и дали адресатите са предоставили подходяща обосновка за своето бездействие. |
| --- | --- |

2.

Генералният съвет оценява докладваните от адресатите действия и обосновки и, когато е уместно, решава дали настоящата препоръка е била спазена и дали адресатите са предоставили подходяща обосновка за своето бездействие.

Съставено във Франкфурт на Майн на 22 декември 2011 година.

Председател на ЕССР

Mario DRAGHI

---

(1)  ОВ L 331, 15.12.2010 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ C 58, 24.2.2011 г., стр. 4.

2

(3)  Препоръка ЕССР/2011/1 на Европейския съвет за системен риск от 21 септември 2011 г. относно предоставяне на кредити в чуждестранна валута (ОВ C 342, 22.11.2011 г., стр. 1).

3

(4)  ОВ L 177, 30.6.2006 г., стр. 1.

4

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ПРЕПОРЪКИ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ ЗА СИСТЕМЕН РИСК ОТНОСНО ДЕНОМИНИРАНОТО В ЩАТСКИ ДОЛАРИ ФИНАНСИРАНЕ НА КРЕДИТНИТЕ ИНСТИТУЦИИ НА СЪЮЗА

Резюме

| I. | Преглед на финансирането в щатски долари на кредитни институции на Съюза |
| --- | --- |

I.

| II. | Рискове, произтичащи от използването на финансиране в щатски долари |
| --- | --- |

II.

| III. | Препоръки на Европейския съвет за системен риск |
| --- | --- |

III.

Допълнение: Инициатива за доброволно набиране на данни относно финансирането в щатски долари на кредитни институции на Съюза

РЕЗЮМЕ

Щатският долар е основната валута за финансиране на кредитните институции на Съюза, съставляваща около 15 % от общите пасиви на кредитните институции. Почти цялото финансиране, което може да се използва в Съюза, е финансиране на едро, като голяма част от него е много краткосрочно. Изглежда е налице съществено падежно несъответствие между дългосрочните активи и краткосрочните пасиви в щатски долари, освен това някои контрагенти са волатилни. Комбинацията от падежно несъответствие и волатилни инвеститори е основен вид уязвимост.

От юни 2011 г. насам постоянно са налице данни за напрежение на пазарите за финансиране в щатски долари. Някои кредитни институции на Съюза наскоро оповестиха планове да намалят експозицията си в активи, деноминирани в щатски долари, частично с цел намаляване на необходимостта от дългово финансиране в щатски долари. Това може да породи най-малко два непосредствени риска, потенциално засягащи цялата система: въздействието върху платежоспособността на кредитните институции на Съюза, ако продажбата на активи се извърши по цени на спешни продажби, както и въздействието върху реалната икономика от намаляване на кредитирането в щатски долари от кредитните институции на Съюза.

Според пазарните проучвания наличието на суап линии на централните банки, дори и да не се прибягва до използването им, успокоява участниците на пазара, като по този начин подпомага функционирането на пазарите на валутни суапове. Това може да означава, че съществува морален риск кредитните институции на Съюза да бъдат възпрепятствани да преминат към по-устойчива структура на финансиране. Действително, някои кредитни институции на Съюза в различни държави не предвиждат мерки конкретно за сътресения, свързани с финансирането в щатски долари/чуждестранни валути в своите планове за финансиране при непредвидени обстоятелства.

Целта на препоръките в този доклад не е толкова да се създадат специални политики за намаляване на сегашното напрежение, а да започне процес, който има за цел при следващата финансова криза да се избегне подобно ниво на напрежение при финансирането в щатски долари на кредитни институции на Съюза, като наблюдаваното по време на финансовите кризи през 2008 г. и 2011 г.

Препоръките включват предимно подсилване на микропруденциалните инструменти с оглед на макропруденциалните цели и се отнасят до: а) внимателно наблюдение на рисковете, свързани с финансирането и ликвидността в щатски долари при кредитните институции на Съюза, с незабавно действие, и когато е уместно — ограничаване на тези рискове, преди да са достигнали много високо равнище, като се избягва хаотичното закриване на настоящи структури за финансиране в щатски долари; б) гарантиране, че плановете на кредитните институции за финансиране при непредвидени обстоятелства включват управленски действия за справяне със сътресенията при финансирането в щатски долари, като същевременно се намаляват потенциалните системни рискове, възникващи от едновременните действия на кредитните институции, предизвикани от множество сходни планове за финансиране при непредвидени обстоятелства.

I.   ПРЕГЛЕД НА ФИНАНСИРАНЕТО В ЩАТСКИ ДОЛАРИ НА КРЕДИТНИТЕ ИНСТИТУЦИИ НА СЪЮЗА

I.1.   Основни фактори, определящи достъпа на кредитните институции до финансиране в щатски долари

Пазарни и регулаторни проучвания показват, че редица фактори засягат търсенето на финансиране в щатски долари:

а)   Диверсификация: По-специално след кризата кредитните институции на Съюза съобщиха, че се стремят да диверсифицират източниците си на финансиране по отношение на валути, матуритети и видове инвеститори. Тъй като щатските долари представляват един от най-ликвидните и дълбоки пазари, те се явяват като основен източник на финансиране при тези стратегии.

б)   Разходи: Някои кредитни институции на Съюза по принцип потърсиха достъп до щатския долар като по-евтин източник на средства за активите си, деноминирани във валути, различни от щатски долар. В някои случаи са налице трайни предимства по отношение на разходите при емитиране на дълг в щатски долари и обмяната му чрез суап в желаната валута, в сравнение с емитиране направо в желаната валута на първичните пазари.

в)   Арбитраж: Налице са данни, че някои кредитни институции на Съюза използват възможността за достъп до краткосрочно финансиране, например от взаимните фондове на паричния пазар на САЩ, при лихва по-ниска от 25 базисни пункта и депозират при Федералния резерв понастоящем при 25 базисни пункта.

г)   Бизнес модел: Търсенето също така зависи от международните икономически условия и следователно от склонността към риск на кредитните институции и необходимостта от заеми в щатски долари — по-специално при кредитни институции, които осъществяват дейност в щатски долари, както и от специфични фактори като стратегиите за развитие на отделни кредитни институции на Съюза.

д)   Съществуват два (понякога паралелни) подхода: Кредитните институции също така подчертават, че основният им двигател е: а) обща стратегия за диверсификация, при която имат достъп до щатски долари и след това ги обменят чрез суап във валутата, която желаят; или б) стратегия за задоволяване на нуждите, при която правят оценка на валутата, от която имат нужда, и след това емитират дългови инструменти, за да посрещнат тази нужда.

е)   Фактори на предлагането: Някои инвеститори от САЩ се стремят към доходност при ниски лихвени проценти, а някои съобщават, че взаимните фондове на паричния пазар на САЩ разполагат с ограничени алтернативи на инвестирането в кредитни институции на Съюза, като се има предвид, че кредитните институции в САЩ, които често имат силни бази от вложители, и предприятията понастоящем притежават относително големи парични средства.

I.2.   Структурна позиция на кредитните институции на Съюза

По-общо балансите в щатски долари на кредитни институции на Съюза нараснаха значително през годините преди финансовата криза. Според данни от Банката за международни разплащания (БМР) тази тенденция се е обърнала от кризата насам (графика 1). Това изглежда отразява продължаващия процес на намаляване на задълженията на кредитните институции на Съюза след финансовата криза, особено по отношение на неликвидните активи.

Като се започне от данните, събрани от Европейския съвет за системен риск (ЕССР), възможно е да се анализира допълнително размерът на балансите в щатски долари. В някои държави несъответствието между активите и пасивите в щатски долари е относително малко. В други държави има повече пасиви, отколкото активи, което е в съзвучие с пазарните проучвания, според които някои кредитни институции на Съюза като цяло използват опортюнистично щатски долари като източник на финансиране в по-широкия контекст на диверсифицирането на своето финансиране, като след това ги обменят в други валути. Пасивите в щатски долари представляват малко повече от 15 % от всички пасиви съвкупно на равнището на Съюза.

Графика 1

Позиции в щатски долари (бруто и нето) на кредитните институции на Съюза (млрд. щатски долара)

Image

I.3.   Основна употреба (активи) и източници (пасиви) на финансиране в щатски долари

При по-внимателно разглеждане на активите в щатски долари на кредитните институции на Съюза се вижда, че щатските долари се използват основно за четири цели: а) кредити в щатски долари за нефинансови предприятия (финансиране на международната търговия и международни проекти) с известна ограничена експозиция и на търговския и публичния сектор в Съединените щати; б) междубанково кредитиране (обезпечено и необезпечено), което обикновено е краткосрочно; в) парични резерви на депозит при Федералния резерв; и г) търговски дейности на кредитни институции на Съюза.

Кредитните институции на Съюза, с някои изключения, не притежават голяма база от депозити на дребно в щатски долари (депозитите на дребно в щатски долари представляват само 3 % от общите пасиви). По-голямата част от финансирането се получава от пазарите на едро, като репо-сделките и търговските ценни книжа/депозитните сертификати са основни инструменти. Инвеститорите на паричния пазар в Съединените щати са ключови инвеститори по програмите за търговски ценни книжа и депозитни сертификати в щатски долари.

Събраните от ЕССР данни показват, че обезпеченото и необезпеченото финансиране на едро в щатски долари представлява около една трета от общото финансиране на едро на кредитните институции на Съюза. Това отчасти отразява факта, че пазарите на едро в Съединените щати са сред най-ликвидните в света. Използването на пазарите на едро в Съединените щати е особено актуално при по-краткосрочните матуритети. Матуритетът на около 75 % от финансирането на едро в щатски долари на кредитни институции на Съюза е по-кратък от един месец (графика 2). Според данни на Европейския банков орган (ЕБО) за всички държави срочното финансиране с продължителност над една година не надхвърля 20 % от общото финансиране на едро в щатски долари.

Графика 2

Финансиране на едро в щатски долари по матуритети и държави

Image

I.4.   Матуритетен профил на активите и пасивите, деноминирани в щатски долари

Макар че деноминираните в щатски долари пасиви на кредитните институции на Съюза са главно краткосрочни, деноминираните в щатски долари активи като цяло имат, както би могло да се очаква, по-дългосрочна матуритетна структура. Срочността на около една трета от деноминираните в щатски долари активи е над една година. Сравнението с общата матуритетна структура на балансите на кредитните институции на Съюза показва, че падежното несъответствие между активи и пасиви в щатски долари е по-отчетливо, отколкото общото несъответствие при всички валути.

Като се имат предвид опасенията, свързани с макроикономиката в еврозоната и в глобален мащаб, през втората половина на 2011 г. инвеститорите от Съединените щати допълнително намалиха размера и срочността на финансирането в щатски долари за кредитни институции извън Съединените щати. Лихвените проценти за рефинансиране за необезпечено финансиране на едро в щатски долари на много кредитни институции в Съюза намаляха значително през третото тримесечие на 2011 г. Срочността на новото финансиране в щатски долари беше значително по-кратка в сравнение с второто тримесечие на 2011 г. Дългосрочният пазар на необезпечен дълг в щатски долари фактически беше затворен за повечето кредитни институции на Съюза с изключение на някои скандинавски кредитни институции или кредитни институции от Северна Европа, които успяха да емитират значителен дългосрочен дълг в щатски долари. Като цяло изглежда инвеститорите правят разграничение между кредитните институции въз основа на държавата по произход.

I.5.   Буфери от ликвидни активи

Според извадката от данни на ЕССР кредитните институции на Съюза към декември 2010 г. държаха наличности от активи на стойност около 570 млрд. щатски долара в общия си капацитет за генериране на ликвидност (1). Съвкупно това се равнява на около 20 % от общите пасиви в щатски долари, съгласно най-широкото определение на капацитет за генериране на ликвидност. Приблизително две трети от тези суми са били допустими като обезпечение при централните банки. Ликвидните активи в други валути биха могли да се използват в отговор на сътресение при щатския долар, донякъде в зависимост от функционирането на валутните пазари.

По време на финансов стрес обаче единствено много ликвидните активи биха могли да се използват като ефективен ликвиден буфер. Ако се вземат предвид единствено парите в брой и резервите в централните банки (надхвърлящи изискванията за минимални резерви), както и депозираните при централни банки вземания от държави, на които е присвоено рисково тегло от 0 %, буферът от ликвидни активи в щатски долари намалява до 172 млрд. евро за разглежданата извадка от кредитни институции на Съюза.

I.6.   Разпределение на доставчиците на щатски долари

Съгласно събраната от ЕССР качествена информация съществуват седем основни категории доставчици на краткосрочна ликвидност в щатски долари:

| а) | взаимни фондове на паричния пазар на САЩ; |
| --- | --- |

а)

взаимни фондове на паричния пазар на САЩ;

| б) | парични органи, централни банки и държавни инвестиционни фондове, които са държатели на голямо количество активи в щатски долари; |
| --- | --- |

б)

парични органи, централни банки и държавни инвестиционни фондове, които са държатели на голямо количество активи в щатски долари;

| в) | компании за отдаване в заем на ценни книжа; |
| --- | --- |

в)

компании за отдаване в заем на ценни книжа;

| г) | кредитни институции в САЩ, разполагащи с щатски долари в голям размер, чрез междубанковия пазар (обикновено много краткосрочен) и чрез пазара на валутни суапове; |
| --- | --- |

г)

кредитни институции в САЩ, разполагащи с щатски долари в голям размер, чрез междубанковия пазар (обикновено много краткосрочен) и чрез пазара на валутни суапове;

| д) | големи корпорации в САЩ; |
| --- | --- |

д)

големи корпорации в САЩ;

| е) | спонсорирани от американското правителство предприятия (Fannie Mae и Freddie Mac). |
| --- | --- |

е)

спонсорирани от американското правителство предприятия (Fannie Mae и Freddie Mac).

| ж) | в допълнение към основните източници на финансиране от САЩ са налице отделни данни, според които кредитните институции на Съюза използват базирани извън САЩ пазари (основно азиатски пазари) за набиране на щатски долари. |
| --- | --- |

ж)

в допълнение към основните източници на финансиране от САЩ са налице отделни данни, според които кредитните институции на Съюза използват базирани извън САЩ пазари (основно азиатски пазари) за набиране на щатски долари.

Повечето от доставчиците са особено чувствителни към опасенията за усещан кредитен риск, както беше наблюдавано през последните месеци при взаимните фондове на паричния пазар на САЩ. Въпреки че взаимните фондове на паричния пазар на САЩ обхващат около 2 % от общите пасиви за цялата банкова система на Съюза, при някои кредитни институции на Съюза този процент нараства до 10 %.

През последните месеци първичните взаимни фондове на паричния пазар на САЩ са съкратили матуритета на финансирането си за кредитни институции на Съюза в редица държави-членки така, че делът на финансирането с едномесечен матуритет или с по-кратък срок се е увеличил до около 70 % през октомври/ноември 2011 г., поне за кредитните институции в еврозоната (графика 3). В допълнение, те също така са намалили общата си експозиция към кредитни институции на Съюза, въпреки че промените между май и ноември 2011 г. варираха значително в различните държави (графика 4).

Графика 3

Матуритетен профил на експозициите на взаимните фондове на паричния пазар на САЩ към кредитни институции в еврозоната

Image

Графика 4

Промени в експозициите на първичните взаимни фондове на паричния пазар на САЩ към кредитни институции на Съюза между май и ноември 2011 г.

Image

I.7.   Пазарни показатели

Най-големите кредитни институции на Съюза използват широко пазарите на едро в САЩ, за да финансират нуждите си от щатски долари. За разлика от това, много второстепенни кредитни институции на Съюза изглежда разчитат повече на първостепенните кредитни институции на Съюза и на пазарите на валутни суапове за получаване на щатски долари. Разходите за превръщането на евро в щатски долари чрез суап — изразени чрез базисния суап евро/щатски долар (графика 5) — достигнаха върхови стойности след фалита на Lehman Brothers. След значителното стесняване на базисния суап евро/щатски долар през първите четири месеца на 2011 г., от началото на май той отново се разшири. От средата на юни колебливостта в рамките на деня при него се засили, отразявайки несигурността на финансовите пазари по отношение на условията за финансиране в щатски долари за кредитните институции на Съюза.

След фалита на Lehman Brothers ЕЦБ засили употребата на суап линията в щатски долари, договорена с Федералния резерв за предоставяне на ликвидност в щатски долари на кредитни институции на Съюза (графика 6). Общият размер на операциите на ЕЦБ за предоставяне на ликвидност в щатски долари достигна почти 300 млрд. щатски долара в края на 2008 г.

Според пазарните проучвания наличието на суап линии в щатски долари на централните банки, дори и да не се прибягва до използването им, успокоява участниците на пазара и по този начин подпомага функционирането на пазарите на валутни суапове. Това може да означава, че съществува морален риск кредитните институции на Съюза да не преминат към по-стабилна структура на финансиране, въпреки че ценообразуването на тези механизми е предназначено донякъде да ограничи този риск. Каре 1 представя в съкратена форма използването на пазарите на валутни суапове и инициативите в тази област за подобряване на устойчивостта.

Графика 5

Базисен суап евро/щатски долар

Image

Графика 6

Използване на суап линията на Федералния резерв от ЕЦБ

Общ размер на операциите на ЕЦБ по предоставяне на ликвидност

Image

КАРЕ 1:   Функциониране и устойчивост на пазарите на валутни суапове

След свиването на междубанковото необезпечено кредитиране в началото на финансовата криза кредитните институции на Съюза трябваше да използват в по-голяма степен обезпечено финансиране (валутни суапове и репо-сделки) като алтернатива, което от своя страна започна да оказва отрицателно въздействие и на тези пазари, по-специално пазара за валутни суапове. След фалита на Lehman Brothers стана много трудно и много скъпо да се получават щатски долари чрез валутни суапове (през октомври 2008 г. тримесечният базисен суап евро/щатски долар достигна над — 200 б.п.).

Тези общи нарушения във функционирането на пазарите за финансиране в щатски долари доведоха до създаването на суап линии между Федералния резерв и редица централни банки, включително ЕЦБ. Във върховата си точка (в края на 2008 г.) общият размер на кредитите в щатски долари, предоставени от Федералния резерв на централните банки, достигна около 550 млрд. щатски долара, повечето от които бяха предоставени като кредит на европейски централни банки (ЕЦБ, Bank of England и Swiss National Bank). Например размерът на ликвидността в щатски долари, предоставена от ЕЦБ на контрагенти от Евросистемата, достигна почти 300 млрд. щатски долара в края на 2008 г. За сравнение резервите на Евросистемата (в конвертируеми чуждестранни валути) бяха 145 млрд. евро в края на 2008 г. (еквивалент на около 200 млрд. щатски долара). Въпреки че някои от заявките може да са били опортюнистични и/или предпазна мярка, размерът на недостига на щатски долари беше такъв, че би било трудно или невъзможно самите централни банки да финансират осигуряването на подобна ликвидност (независимо дали от собствените си резерви или на пазара). Суап линиите между Федералния резерв и редица централни банки (ЕЦБ, Bank of England, Swiss National Bank, Bank of Canada и Bank of Japan) бяха задействани отново през май 2010 г. със засилването на кризата с държавния дълг и успокоиха участниците на пазара, че в случай на необходимост финансирането в щатски долари ще бъде достъпно за институциите, базирани извън Съединените щати.

Предоставянето на щатски долари от централните банки извън Съединените щати се оказа много ефективно при възстановяването на нормалното функциониране на пазара. След това суап разликата щатски долар (разликата между лихвата на щатския долар, съдържащ се в суапа евро/щатски долар, и Libor в щатски долари) рязко се понижи. В допълнение, използването на суап линии на Федералния резерв спадна след достигнатия върхов момент в края на 2008 г. Отделни данни и сведенията от пазара показват, че пазарът на валутни суапове предоставя достатъчно ликвидност за кредитиране в щатски долари на кредитните институции на Съюза срещу съответната национална валута.

Редица доклади, изготвени от централните банки и пазарни организации, подчертават, че валутният пазар демонстрира устойчивост по време на финансовата криза благодарение на Системата за непрекъснат свързан процес на сетълмент (CLS) и на по-широкото използване на Приложенията за кредитна подкрепа. Европейските и американските регулаторни органи понастоящем разглеждат дали е целесъобразно валутните суап транзакции да подлежат на задължителен клиринг чрез централен контрагент.

Устойчивостта на пазара на валутни суапове по време на криза е важен елемент при оценката на рисковете. В това отношение два елемента заслужават внимание. Първо, въпреки че няма налични данни, отделна обратна информация на участниците на пазара показва, че размерът на недостига от щатски долари и търсенето на кредитиране в щатски долари чрез пазара на валутни суапове досега е бил по-малък от този непосредствено след фалита на Lehman Brothers. Второ, наличието на суап линии между Федералния резерв и европейските централни банки предоставя защитна мрежа, която успокоява участниците на пазара.

Наскоро извършените координирани действия на централните банки за справяне с напрежението на пазарите на финансиране в щатски долари (по-ниски цени и продължаване на тримесечните търгове) доведе до известно подобрение на условията за финансиране на пазарите за кредитните институции на Съюза. Базисният суап намаля умерено, но фиксингите на Libor в щатски долари останаха непроменени. Освен общото нежелание за поемане на риск се счита, че други два елемента са допринесли за продължаващото напрежение: стигматизиране при участие в тримесечните търгове и фактът, че големите клиенти на кредитните институции (пенсионни и взаимни фондове, корпорации) нямат достъп до инструментите на централните банки. Следователно те са все още зависими от пазарите на валутни суапове за целите на хеджирането в среда, в която кредитните институции се въздържат от активно участие на пазара.

II.   РИСКОВЕ, ПРОИЗТИЧАЩИ ОТ ИЗПОЛЗВАНЕТО НА ФИНАНСИРАНЕ В ЩАТСКИ ДОЛАРИ

ЕССР обсъди два основни източника на риск, произтичащ от зависимостта на кредитните институции на Съюза от финансиране в щатски долари/падежното несъответствие в щатски долари: краткосрочен ликвиден риск и средносрочен риск от въздействие върху реалната икономика на Съюза чрез промени в бизнес моделите вследствие на напрежение при финансирането в щатски долари.

II.1.   Краткосрочен ликвиден риск

Напрежението, свързано с ликвидността в щатски долари, предизвика многократни координирани действия на централните банки от 2008 г. насам. Това напрежение отразява структурата на финансирането в щатски долари на кредитните институции на Съюза и ролята на щатския долар в глобалната финансова система, както и настоящите условия на пазара. Всичко това взето заедно може да означава, че е налице определена уязвимост на кредитните институции на Съюза, като разчитат на краткосрочно финансиране на едро в щатски долари. По-специално:

а)   Ограничено „стабилно“ финансиране: Кредитните институции на Съюза почти не разполагат с финансиране на дребно в щатски долари, което да използват в Съюза.

б)   Краткосрочнен профил: Както бе разгледано в раздел 1, кредитирането на едро в щатски долари на кредитните институции на Съюза обикновено е много краткосрочно.

в)   В периоди на сътресения чуждестранните инвеститори обикновено ограничават в по-голяма степен разходите в сравнение с националните инвеститори: При стресов сценарий съществува риск инвеститорите да се ориентират към вътрешните пазари или в по-малка степен да правят разграничение между чуждестранните фирми, в които са инвестирали, отколкото биха направили националните инвеститори. По-специално свързани с кризата и по-нови данни показват, че някои класове инвеститори от САЩ по-скоро извършват едновременни действия и са особено чувствителни към неблагоприятните новинарски заглавия, като по този начин кредитните институции на Съюза стават податливи на внезапно възникнало напрежение при финансирането, особено когато са налице концентрации по видове доставчици на финансиране. Това е важно, като се има предвид, че ликвидността на пазарите за финансиране на едро в щатски долари е най-вече краткосрочна (т.е. по-малко от три месеца).

г)   Ролята на взаимните фондове на паричния пазар на САЩ: Взаимните фондове на паричния пазар на САЩ обикновено реагират бързо и колективно на рисковете, свързани с новините. Неотдавнашните сътресения на пазарите, предизвикани от опасения, свързани с държавния риск, изглежда от средата на 2011 г. отново са предизвикали някои американски инвеститори в кредитни институции на Съюза да изтеглят или да намалят матуритета на финансирането си. По-специално взаимните фондове на паричния пазар на САЩ може да продължат да изтеглят финансирането си за кредитни институции на Съюза по редица причини. Може да са налице структурни промени в дейностите по финансиране на взаимните фондове на паричния пазар на САЩ, предизвикани от по-строг регулаторен режим. Реформите на Комисията по ценните книжа и борсите влязоха в сила през май 2010 г., като допълнително се ограничи матуритетът, при който взаимните фондове на паричния пазар на САЩ могат да кредитират. В момента се обсъждат втори кръг реформи, включващи предложения за изискване от взаимните фондове на паричния пазар да преминат от рамка на постоянна нетна стойност на активите към променлива нетна стойност на активите. Друга възможност е регулаторните органи в САЩ да изискат предприятията да поддържат буфери за поемане на рискове, ако продължават с бизнес модела на постоянна нетна стойност на активите. Поддържането на буфер би засилило устойчивостта на взаимните фондове на паричния пазар, но също така би означавало, че техният бизнес модел е неикономически в дългосрочен план. Други регулаторни фактори, които биха оказали въздействие върху взаимните фондове на паричния пазар в САЩ, включват отмяна на наредбите, които възпрепятстват американските банки да предлагат лихвоносни спестявания по сметките на виждане. Тези регулаторни промени вероятно ще се засилят с всяко ново понижаване на рейтингите в Съюза.

д)   Качество на активите в щатски долари: В своята оценка на ликвидния риск ЕБО счита, че качеството на активите в щатски долари в буферите от ликвидни активи на кредитни институции на Съюза е по-ниско от това на активите в национални валути и съществува значителен текущ събитиен риск за пазарите на финансиране на кредитните институции на Съюза. Нови и неочаквани проблеми с американските банки може също да засегнат междубанковия пазар в щатски долари.

е)   Зависимост от валутните пазари: При стресов сценарий, ако не може да се изпълни някое краткосрочно изискване за щатски долари чрез ликвидация на активи в щатски долари, кредитните институции на Съюза ще трябва да използват валутните спот или суап пазари, за да превърнат в щатски долари ликвидни активи в други валути. Това увеличава броя на пазарите (инвеститорите), които трябва да функционират при стресов сценарий, въпреки че способността им да извършват сделки на множество пазари също може да се възприеме като начин за ограничаване на риска. От средата на 2011 г. насам напрежението на пазарите на едро в щатски долари също се пренесе във валутните суап пазари (напр. увеличаване на разходите за превръщане чрез суап на евро в долари).

ж)   Напрежение, свързано с времевите зони: Този феномен можеше да се наблюдава по време на кризата, когато доставчици на щатски долари не желаеха да отдават кредити, докато не получат пълна информация за ликвидната си позиция за деня, което често се случваше към средата на деня в САЩ, когато европейските пазари затварят.

з)   Натрупване на запаси: Глобалните фирми и инвеститори искаха да се запасят с щатски долари през финансовата криза поради значението, което имат доларите като световна резервна валута.

и)   Достъп на малките кредитни институции на Съюза: Големи кредитни институции на Съюза с международна дейност предоставят част от финансирането си на едро на по-малки кредитни институции на Съюза, които имат ограничен или нямат никакъв достъп до пазарите за финансиране в щатски долари, и следователно проблемите в големите кредитни институции на Съюза могат бързо да се прехвърлят в останалата част от банковия сектор.

й)   Опасения, свързани държавния риск: Пазарите разграничават кредитните институции на Съюза въз основа на техния рейтинг и държава по произход. Проблемите, свързани с държавния дълг, засягат кредитните институции на Съюза, по-специално в държавите, където има напрежение на пазарите на държавен дълг, пренасят се в кредитните институции на Съюза със значителна експозиция към държавен дълг и могат да доведат до напрежение при финансирането като цяло и по-специално — по отношение на финансирането в щатски долари.

Оценка на ЕССР, основана на данни, предоставени от национални надзорни органи (ННО), показва значителен недостиг на финансиране в щатски долари за кредитни институции на Съюза при тежък стресов сценарий. Като се използват договорните входящи и изходящи потоци, деноминирани в щатски долари, може да се изчисли приблизителният недостиг на финансиране на кредитните институции в щатски долари за тримесечни, шестмесечни и 12-месечни периоди. Таблицата по-долу обобщава резултатите от оценката.

Таблица 1

Кумулативен недостиг на финансиране в щатски долари

| Размер (млрд. евро) | 3 месеца | 6 месеца | 12 месеца |
| --- | --- | --- | --- |
| Кумулативен недостиг на финансиране | – 841 | – 910 | – 919 |
| а) | При консервативен капацитет за генериране на ликвидност |

Размер (млрд. евро)

3 месеца

6 месеца

12 месеца

Кумулативен недостиг на финансиране

– 841

– 910

– 919

а)

При консервативен капацитет за генериране на ликвидност

– 670

– 736

– 750

| б) | При допустим капацитет за генериране на ликвидност |
| --- | --- |

б)

При допустим капацитет за генериране на ликвидност

– 386

– 467

– 500

| в) | При пълен капацитет за генериране на ликвидност |
| --- | --- |

в)

При пълен капацитет за генериране на ликвидност

– 182

– 263

– 304

На първия ред е показан кумулативният недостиг на финансиране през трите периода, изразен в разликата между входящите и изходящите потоци в щатски долари. Най-големият компонент на нетния недостиг на финансиране е при много кратките матуритети (под три месеца), отразявайки краткосрочния характер на финансирането в щатски долари.

Следващите три реда показват размера на недостига, когато се вземе предвид капацитетът за генериране на ликвидност на кредитните институции на Съюза. Използват се три начина за измерване на капацитета за генериране на ликвидност:

| а) | Консервативният капацитет за генериране на ликвидност обхваща само парите в брой и резервите в централните банки (надхвърлящи изискванията за минимални резерви), както и допустимите като обезпечения при централните банки вземания от държави, на които е присвоено рисково тегло от 0 %. Ето защо този консервативен начин на измерване теоретически се отнася до най-ликвидните активи, налични за посрещане на изходящи потоци при стресов сценарий. |
| --- | --- |

а)

Консервативният капацитет за генериране на ликвидност обхваща само парите в брой и резервите в централните банки (надхвърлящи изискванията за минимални резерви), както и допустимите като обезпечения при централните банки вземания от държави, на които е присвоено рисково тегло от 0 %. Ето защо този консервативен начин на измерване теоретически се отнася до най-ликвидните активи, налични за посрещане на изходящи потоци при стресов сценарий.

| б) | Допустимият капацитет за генериране на ликвидност включва активи, които биха били допустими като обезпечение при централните банки. |
| --- | --- |

б)

Допустимият капацитет за генериране на ликвидност включва активи, които биха били допустими като обезпечение при централните банки.

| в) | Пълният капацитет за генериране на ликвидност включва всички активи, определени като част от капацитета за генериране на ликвидност. Той може да бъде разумен показател за капацитета за посрещане на изходящи потоци в нормални условия, но компонентите му са по-слабо ликвидни в периоди на финансов стрес. |
| --- | --- |

в)

Пълният капацитет за генериране на ликвидност включва всички активи, определени като част от капацитета за генериране на ликвидност. Той може да бъде разумен показател за капацитета за посрещане на изходящи потоци в нормални условия, но компонентите му са по-слабо ликвидни в периоди на финансов стрес.

За сравнение с тези данни, общият размер на използването на суап линиите в щатски долари, въведени от централните банки през 2008 г., е около 550 млрд. евро. Освен това, има различия между националните банкови системи: като се използват този метод и тези данни, недостигът на щатски долари е сравнително малък в някои държави и по-голям в други. Както беше посочено по-горе, това е приблизителен измерител; възможни са и други методи на изчисление.

II.2.   Средносрочно въздействие върху реалната икономика

Структурата на финансирането в щатски долари може да означава, че съществуват редица канали, по които шок при финансирането в щатски долари може, посредством кредитните институции на Съюза, да доведе в средносрочен план до вторични ефекти в реалната икономика. Като цяло оценката на ЕССР показва, че потенциалната значимост на този факт е съществена; необходима е обаче по-нататъшна работа, за да се направи оценка колко голямо може да бъде въздействието, преди този канал сам по себе си да се приеме за достатъчно основание да бъдат ограничени падежните несъответствия в щатски долари.

Идентифицирани бяха следните основни канали на риска:

| а) | Цената на финансирането за кредитните институции на Съюза и вторичният ефект върху тяхната рентабилност. Част от събраните от ЕССР сведения за пазара показват, че кредитните институции на Съюза проявяват склонност да се ползват от финансиране в щатски долари, тъй като по принцип, при необходимост, е по-евтино да се ползват от него и да го превърнат в нужната им валута, отколкото да се финансират направо в тази валута. В момента всяко въздействие върху рентабилността би могло да бъде пречка пред способността на кредитните институции на Съюза да предоставят кредити на европейските предприятия и домакинства и/или да затрудни прехода им към рамката „Базел III“ (2). Някои подчертано предварителни анализи на ЕССР относно евентуалните разходи показват, че те може да не са съществени и може да се състоят или в цената на удължаване на срока на финансирането, или в достъпа направо до евро или британски лири вместо търсене на финансиране в щатски долари и превръщането им в тези валути. Този анализ обаче е неизбежно много непълен, като се има предвид качеството и обхватът на данните, предоставени на ЕССР; за категорични заключения е необходим по-задълбочен анализ. |
| --- | --- |

а)

Цената на финансирането за кредитните институции на Съюза и вторичният ефект върху тяхната рентабилност. Част от събраните от ЕССР сведения за пазара показват, че кредитните институции на Съюза проявяват склонност да се ползват от финансиране в щатски долари, тъй като по принцип, при необходимост, е по-евтино да се ползват от него и да го превърнат в нужната им валута, отколкото да се финансират направо в тази валута. В момента всяко въздействие върху рентабилността би могло да бъде пречка пред способността на кредитните институции на Съюза да предоставят кредити на европейските предприятия и домакинства и/или да затрудни прехода им към рамката „Базел III“ (2). Някои подчертано предварителни анализи на ЕССР относно евентуалните разходи показват, че те може да не са съществени и може да се състоят или в цената на удължаване на срока на финансирането, или в достъпа направо до евро или британски лири вместо търсене на финансиране в щатски долари и превръщането им в тези валути. Този анализ обаче е неизбежно много непълен, като се има предвид качеството и обхватът на данните, предоставени на ЕССР; за категорични заключения е необходим по-задълбочен анализ.

| б) | Наличност на финансиране за кредитните институции на Съюза: Надзорните проучвания показват, че много от големите кредитни институции на Съюза до неотдавна са разчитали на големите и дълбоки пазари на финансиране в щатски долари, за да финансират дейностите в щатски долари на европейски предприятия (напр. в областта на авиокосмическата промишленост, транспорта, суровините и търговското финансиране). Има известни опасения, че всеки опит за ограничаване на достъпа до финансиране в щатски долари може да ограничи способността на кредитни институции на Съюза да финансират тези дейности и съответно да предоставят кредити на нефинансови предприятия. Възможно е други кредитни институции извън Съюза с по-естествен достъп до щатски долари да се окажат в състояние да привлекат този бизнес. Но и в този случай може да се задейства рискът при криза те бързо да ограничат разходите си (склонност към инвестиране предимно в национални инструменти — „home bias“). |
| --- | --- |

б)

Наличност на финансиране за кредитните институции на Съюза: Надзорните проучвания показват, че много от големите кредитни институции на Съюза до неотдавна са разчитали на големите и дълбоки пазари на финансиране в щатски долари, за да финансират дейностите в щатски долари на европейски предприятия (напр. в областта на авиокосмическата промишленост, транспорта, суровините и търговското финансиране). Има известни опасения, че всеки опит за ограничаване на достъпа до финансиране в щатски долари може да ограничи способността на кредитни институции на Съюза да финансират тези дейности и съответно да предоставят кредити на нефинансови предприятия. Възможно е други кредитни институции извън Съюза с по-естествен достъп до щатски долари да се окажат в състояние да привлекат този бизнес. Но и в този случай може да се задейства рискът при криза те бързо да ограничат разходите си (склонност към инвестиране предимно в национални инструменти — „home bias“).

| в) | Въздействието на всяко мащабно намаляване на задлъжнялостта, при което кредитни институции на Съюза се стремят да продадат активи в щатски долари, за да изплатят получено в тази валута финансиране. Това може да повлияе върху наличността на финансиране за реалната икономика, но и върху платежоспособността на кредитните институции на Съюза, ако големи продажби доведат до понижаване на цените на активите посредством механизмите на преоценката по пазарна стойност. Така например в момента пазарните данни показват, че инвеститорите очакват цените на активите в щатски долари да спаднат, тъй като редица кредитни институции на Съюза се опитват да продават такива. Продажбата и ликвидирането на активи в щатски долари може наистина да се окажат трудни, ако няколко кредитни институции на Съюза решат да ги осъществят по едно и също време, като е налице риск от вторични ефекти. В допълнение към това кредитните институции на Съюза могат да използват други методи, за да намалят потребността си от финансиране в щатски долари, например да закрият позиции на капиталовия пазар или да продадат ликвидни активи. |
| --- | --- |

в)

Въздействието на всяко мащабно намаляване на задлъжнялостта, при което кредитни институции на Съюза се стремят да продадат активи в щатски долари, за да изплатят получено в тази валута финансиране. Това може да повлияе върху наличността на финансиране за реалната икономика, но и върху платежоспособността на кредитните институции на Съюза, ако големи продажби доведат до понижаване на цените на активите посредством механизмите на преоценката по пазарна стойност. Така например в момента пазарните данни показват, че инвеститорите очакват цените на активите в щатски долари да спаднат, тъй като редица кредитни институции на Съюза се опитват да продават такива. Продажбата и ликвидирането на активи в щатски долари може наистина да се окажат трудни, ако няколко кредитни институции на Съюза решат да ги осъществят по едно и също време, като е налице риск от вторични ефекти. В допълнение към това кредитните институции на Съюза могат да използват други методи, за да намалят потребността си от финансиране в щатски долари, например да закрият позиции на капиталовия пазар или да продадат ликвидни активи.

II.3.   Възможни начини за ограничаване на риска

Като се имат предвид проблемите, наблюдавани след фалита на Lehman Brothers, кредитните институции на Съюза и надзорните органи са въвели мерки за ограничаване на рисковете, свързани с финансирането, и ликвидните рискове като цяло. През последните няколко години кредитните институции на Съюза предприемат мерки, за да подобрят структурата си на финансиране, а националните централни банки осигуряват ликвидност в щатски долари, за да облекчат напрежението на пазарите за финансиране в щатски долари. Основните начини за ограничаване на рисковете, свързани с краткосрочното финансиране в щатски долари, включват:

а)   По-голямо количество ликвидност в щатски долари: Паричните резерви на кредитните институции на Съюза при Федералния резерв са по-високи от преди, макар че в последно време се наблюдава известен спад. Има известно усещане, че ликвидността в щатски долари е повече от преди, като се има предвид възприетата от САЩ позиция на паричната политика, макар това да не означава, че при криза щатските долари ще бъдат преразпределени във финансовата система.

б)   Увеличение на обезпеченото финансиране в щатски долари: Някои кредитни институции на Съюза реагираха на недостига на необезпечено краткосрочно финансиране, като увеличиха използването на обезпечено финансиране в щатски долари (репо сделки) и суапове евро/щатски долари. Капацитетът на репо сделките обаче е ограничен до количеството краткосрочни, висококачествени ликвидни активи, които могат да бъдат предоставени като обезпечение.

в)   Намаляване на задлъжнялостта при активите в щатски долари: Някои кредитни институции на Съюза ускориха намаляването на задлъжнялостта в балансите си в щатски долари, след като заради опасения, свързани с държания от тях държавен дълг, взаимни фондове на паричния пазар от САЩ проявяват неохота да им отпускат кредити. Основният канал на намаляване на задлъжнялостта е освобождаването от неликвидни активи в щатски долари. Както обаче беше посочено по-горе, това средство за намаляване на задлъжнялостта може да има непредвидени последици, ако предизвика разпродажба на активи в щатски долари и ограничи капацитета на кредитните институции на Съюза да предоставят кредити на реалната икономика.

г)   Ликвидна подкрепа от централните банки: През юни Федералният резерв, ЕЦБ, централната банка на Обединеното кралство, Швейцарската национална банка и националната банка на Канада обявиха удължаване на временните споразумения за суап на ликвидност в щатски долари до август 2012 г. На 15 септември 2011 г. те съобщиха също, че ще проведат три операции по предоставяне на ликвидност в щатски долари с матуритет приблизително три месеца, който да обхване края на годината. Тези мерки допринесоха за облекчаване на напрежението на пазарите на финансиране в щатски долари и за покриване на нуждите на кредитните институции на Съюза от такова финансиране. Дори когато не се използват, валутните суап линии на централните банки успокояват участниците на пазара и по този начин подпомагат функционирането на пазарите на валутни суапове. Съществува обаче морален риск, че в резултат на това кредитните институции на Съюза може да избегнат преминаването към по-стабилна структура на финансиране, въпреки че ценообразуването на тези улеснения има за цел частично да ограничи този риск.

д)   Инфраструктура на пазара на валутни суапове: Участниците на пазара споменават наличната инфраструктура, която подпомага гладкото функциониране на пазара на валутни суапове, например Системата за непрекъснат свързан процес на сетълмент, и практиката на напасване на матуритетите на суаповете и на базовото финансиране.

Някои от тези методи за ограничаване на риска вече донякъде са допринесли за подобряване на финансирането и ликвидните позиции в щатски долари на кредитните институции на Съюза в краткосрочен план и са им помогнали да превъзмогнат неотдавнашните значителни напрежения на пазарите на финансиране в щатски долари. Все пак, в допълнение към тези методи, вероятно в средносрочен план ще бъде необходим по-структуриран подход, за да се предотврати повторение на напрежението, наблюдавано на пазарите на финансиране в щатски долари през 2008 г. и 2011 г.

е)   Планове за финансиране при непредвидени обстоятелства: Сред инструментите, предназначени да ограничат свързаните с финансирането в щатски долари рискове в средносрочен план, са плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства. В рамките на инициативата си за набиране на данни ЕССР събра информация от националните надзорни органи относно управленските действия, предприети за справяне с шокове при финансирането в щатски долари, в плановете на кредитните институции на Съюза за финансиране при непредвидени обстоятелства. Управленските действия са сходни във всички държави, които съобщават, че кредитните институции на Съюза са обмисляли ясно такива действия. Действията, които могат да бъдат предприемани поотделно или да бъдат съчетавани в зависимост от естеството и сериозността на шока, включват: съкращаване (чрез продажба или ликвидация) на активи, които изискват финансиране в щатски долари/съкращаване на кредитирането; използване на валутните спот- и суап-пазари за набавяне на щатски долари посредством други валути; обратни сделки или продажба на ликвидни капиталови буфери; използване на улесненията на централните банки (улеснението на ЕЦБ за щатски долари и дисконтовия прозорец в САЩ).

Някои от тези действия пораждат специфични рискове. По-специално, използването в голям размер на валутните спот-пазари има неблагоприятен сигнализиращ ефект. Намаляването на потребността от финансиране в щатски долари (чрез продажба и ликвидация на активи) може наистина да се окаже трудно, ако редица кредитни институции от Съюза решат да го осъществят по едно и също време, като е налице риск от вторични ефекти, както беше посочено по-горе в този раздел. Надзорните органи, които считат, че финансирането в щатски долари е съществена част от банковия сектор в техните държави, съобщават, че повечето кредитни институции на Съюза имат достъп до ликвидните улеснения на Федералния резерв. Все пак надзорните органи в редица държави отбелязват, че плановете на кредитните институции в тях не съдържат конкретни варианти за в случай на шок във финансирането в щатски долари. Това е сериозен недостатък, като се имат предвид сегашните пазарни условия, особено когато става дума за кредитните институции на Съюза, които използват в значителна степен краткосрочно финансиране в щатски долари.

От съществено значение е общата констатация на ЕССР, че ключов риск съставляват значителните празноти в данните на равнище Съюз, които ограничават възможностите му да анализира потенциалното въздействие на свързаните с финансирането в щатски долари рискове. Това е в сила особено за анализа на профила на деноминираните в щатски долари активи. Някои от препоръките в следващия раздел имат за цел да подобрят качеството на данните при следващите анализи.

III.   ПРЕПОРЪКИ НА ЕССР

ЦЕЛИ НА ПОЛИТИКАТА

Препоръките на ЕССР са насочени към видимото наличие на краткосрочен ликвиден риск в Съюза и потенциален средносрочен риск за реалната икономика в него. Всяка подобна препоръка, насочена към такива рискове, би имала за цел не толкова преодоляването на настоящи проблеми, колкото избягването на сходни напрежения във финансирането на кредитни институции на Съюза в щатски долари при следваща финансова криза.

Нещо повече, тъй като краткосрочното финансиране на едро се използва за финансиране на дългосрочни дейности и активи, когато се разглежда въпросът за уязвимостта, произтичаща от падежните несъответствия в щатски долари, трябва да се обърне подобаващо внимание на връзките с други теми на паричната политика. Необходимо е да се вземе отношение по тях, за да се гарантира, че всякакви препоръки относно щатските долари са съгласувани с тях:

а)   Краткосрочно финансиране на едро: Използването на финансиране в щатски долари е част от по-големия въпрос за използването на краткосрочно финансиране на едро от кредитните институции на Съюза. То обаче вероятно създава повече рискове за органите на финансовата стабилност от краткосрочното финансиране като цяло, поради описаните в раздел II.1 причини.

б)   Диверсификация на източниците на финансиране: Като част от подобряването на устойчивостта на пазарите на финансиране на кредитните институции на Съюза същите се насърчават да диверсифицират източниците си на финансиране, което на практика означава да търсят инвеститори в различни географски райони и валути. Всяка политика на ограничаване на падежните несъответствия в щатски долари трябва да бъде съгласувана с предприетите в тази област политики.

в)   Устройство на международната банкова система/глобален кредитор от последна инстанция: Една от движещите сили на всяко потенциално ограничаване на падежните несъответствия в щатски долари — и въобще в чуждестранна валута — е свързана с отчитането на факта, че понастоящем централните банки обичайно предоставят ликвидна сигурност само в националната си валута, т.е. че не съществува „глобален кредитор от последна инстанция“. Суап линиите на централните банки в щатски долари, осигурени от Федералния резерв, може да бъдат временни или да не бъде възможно да се разчита постоянно на тях. При отсъствие на кредитор от последна инстанция може да бъде полезно да се ограничи експозицията на кредитните институции на Съюза на ликвидни рискове в щатски долари и по-общо в чуждестранна валута. Някои обаче смятат, че подобна стъпка би възпряла тенденцията за по-голяма глобализация на банковото дело.

г)   Политика на оповестяване: Що се отнася до ликвидността и финансирането, задълженията на кредитните институции на Съюза за оповестяване типично са силно ограничени в сравнение със задълженията за оповестяване по капитала и други балансови показатели. Доводите за и против оповестяването се обсъждат често в редица други международни групи и не се разглеждат подробно от ЕССР. Според ЕССР всяко разискване на преимуществата на оповестяването на показателите относно устойчивостта на финансирането и ликвидността следва да включва и публикуването на показатели за използването на краткосрочно финансиране в щатски долари и чуждестранна валута и за падежните несъответствия в щатски долари или чуждестранна валута, за да се насърчи пазарната дисциплина.

III.1.   Препоръка А — Наблюдение на финансирането и ликвидността в щатски долари

На националните надзорни органи се препоръчва:

| 1. | да следят отблизо поетия от кредитните институции ликвиден риск и риска, свързан с финансирането в щатски долари, като част от наблюдението им върху общото състояние на финансиране и ликвидност на кредитните институции. Националните надзорни органи следва да наблюдават по-специално:






  а) | падежни несъответствия в щатски долари; |
| --- | --- | --- |

1.

да следят отблизо поетия от кредитните институции ликвиден риск и риска, свързан с финансирането в щатски долари, като част от наблюдението им върху общото състояние на финансиране и ликвидност на кредитните институции. Националните надзорни органи следва да наблюдават по-специално:

а)

падежни несъответствия в щатски долари;

| б) | концентрации на финансиране според вида на контрагента, като се отделя специално внимание на контрагентите по краткосрочни договори; |
| --- | --- |

б)

концентрации на финансиране според вида на контрагента, като се отделя специално внимание на контрагентите по краткосрочни договори;

| в) | използването на валутни суапове в щатски долари (включително валутно-лихвени суапове); |
| --- | --- |

в)

използването на валутни суапове в щатски долари (включително валутно-лихвени суапове);

| г) | експозиции в рамките на групата. |
| --- | --- |

г)

експозиции в рамките на групата.

| 2. | да обмислят, преди експозициите към ликвиден риск в щатски долари и риска, свързан с финансиране в щатски долари, да са достигнали прекомерни нива:






  а) | насърчаване на кредитните институции да предприемат действия за подходящо управление на рисковете, възникващи от падежни несъответствия в щатски долари; |
| --- | --- | --- |

2.

да обмислят, преди експозициите към ликвиден риск в щатски долари и риска, свързан с финансиране в щатски долари, да са достигнали прекомерни нива:

а)

насърчаване на кредитните институции да предприемат действия за подходящо управление на рисковете, възникващи от падежни несъответствия в щатски долари;

| б) | ограничаване на експозициите, като същевременно се избягва хаотично закриване на съществуващите финансови структури. |
| --- | --- |

б)

ограничаване на експозициите, като същевременно се избягва хаотично закриване на съществуващите финансови структури.

III.1.1.   Икономическа обосновка

Внимателното измерване и наблюдение би помогнало на компетентните органи да разберат по-точно динамиката на свързаните с финансирането в щатски долари рискове. Това би им помогнало също да насърчат кредитните институции да предприемат необходимите предварителни мерки за коригиране на изкривяванията при управление на риска и за ограничаване на прекомерните експозиции. От макропруденциална гледна точка е важно това да се осъществи на равнището както на банковия сектор, така и на отделните фирми.

По-ниската цена на краткосрочното финансиране в сравнение с дългосрочното може да породи морален риск, т.е. фирми да не успеят да извършат адекватна оценка на разходите, които трябва да направят, за да се осигурят срещу риск от проблеми на пазарите на валутни суапове. Ако кредитните институции очакват държавна интервенция при неблагоприятни пазарни условия, е възможно те да се осланят прекомерно на краткосрочно финансиране в щатски долари. Целта на препоръката е компетентните органи да разберат експозицията на банковия сектор в съответните държави на този риск, за да имат по-добра представа за равнището на предоставяната сигурност и за потенциалния проблем с моралния риск. Целта е също така кредитните институции да осъзнават загрижеността на компетентните органи, за да повлияе това незабавно върху поведението им.

III.1.2.   Оценка, включително предимства и недостатъци

Предимствата, произтичащи от тази препоръка, са:

| а) | Внимателното наблюдение е необходимо условие за идентифициране на натрупването на прекомерни експозиции на свързан с финансирането в щатски долари риск и за възможността за предприемане на превантивни мерки за преодоляване на потенциалните системни рискове. |
| --- | --- |

а)

Внимателното наблюдение е необходимо условие за идентифициране на натрупването на прекомерни експозиции на свързан с финансирането в щатски долари риск и за възможността за предприемане на превантивни мерки за преодоляване на потенциалните системни рискове.

| б) | То може да отслаби проблема с моралния риск кредитните институции да разчитат на финансиране в щатски долари, като повишава информираността на фирмите, че националните надзорни органи следят проблема. |
| --- | --- |

б)

То може да отслаби проблема с моралния риск кредитните институции да разчитат на финансиране в щатски долари, като повишава информираността на фирмите, че националните надзорни органи следят проблема.

Налице са обаче и недостатъци:

| а) | Наблюдаването на източниците на финансиране в щатски долари по класове контрагенти може да не бъде осъществимо, например когато ценните книжа се емитират чрез посредник. |
| --- | --- |

а)

Наблюдаването на източниците на финансиране в щатски долари по класове контрагенти може да не бъде осъществимо, например когато ценните книжа се емитират чрез посредник.

| б) | Разходи на компетентните органи за привеждане в съответствие при усъвършенстването на надзорния процес. |
| --- | --- |

б)

Разходи на компетентните органи за привеждане в съответствие при усъвършенстването на надзорния процес.

III.1.3.   Последващи действия

III.1.3.1.   Срок

Изисква се националните надзорни органи да докладват на ЕССР за предприетите действия по прилагането на настоящата препоръка до 30 юни 2012 г.

III.1.3.2.   Критерии за съответствие

Определят се следните критерии за съответствие:

| а) | наблюдение върху условията на финансиране и ликвидност в банковия сектор, което трябва да обхваща най-малко: а) източниците и използването на финансиране в щатски долари; б) падежните несъответствия между активите в щатски долари и пасивите в щатски долари в сравнение с падежните несъответствия при вътрешните активи и пасиви за най-релевантните периоди (3), (4); в) задължения по финансиране в щатски долари от всеки значим клас контрагенти (като част от това националните надзорни органи следва да изразят становище за уместността на редовното наблюдаване на такива концентрации на контрагенти); г) използване на суап пазарите в щатски долари; д) експозиции в рамките на групата; |
| --- | --- |

а)

наблюдение върху условията на финансиране и ликвидност в банковия сектор, което трябва да обхваща най-малко: а) източниците и използването на финансиране в щатски долари; б) падежните несъответствия между активите в щатски долари и пасивите в щатски долари в сравнение с падежните несъответствия при вътрешните активи и пасиви за най-релевантните периоди (3), (4); в) задължения по финансиране в щатски долари от всеки значим клас контрагенти (като част от това националните надзорни органи следва да изразят становище за уместността на редовното наблюдаване на такива концентрации на контрагенти); г) използване на суап пазарите в щатски долари; д) експозиции в рамките на групата;

| б) | ограничаване на експозициите, когато има вероятност ликвидните и свързаните с финансирането рискове да станат прекомерни. |
| --- | --- |

б)

ограничаване на експозициите, когато има вероятност ликвидните и свързаните с финансирането рискове да станат прекомерни.

III.1.3.3.   Докладване на последващите действия

Докладът следва да посочва всички критерии за съответствие и да включва:

| а) | въведените процедури за наблюдение върху рисковете, свързани с ликвидността и финансирането в щатски долари; |
| --- | --- |

а)

въведените процедури за наблюдение върху рисковете, свързани с ликвидността и финансирането в щатски долари;

| б) | показателите, определени в критериите за съответствие; |
| --- | --- |

б)

показателите, определени в критериите за съответствие;

| в) | където е релевантно, наложените ограничения за експозициите към риск, свързан с финансирането и ликвидността. |
| --- | --- |

в)

където е релевантно, наложените ограничения за експозициите към риск, свързан с финансирането и ликвидността.

III.2.   Препоръка Б — Планове за финансиране при непредвидени обстоятелства

На националните надзорни органи се препоръчва:

| 1. | да осигурят, че кредитните институции предвиждат в плановете си за финансиране при непредвидени обстоятелства управленски действия за справяне с шокове при финансирането в щатски долари и че кредитните институции са взели предвид осъществимостта на тези действия, ако няколко кредитни институции се опитват да ги предприемат едновременно. Плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства предвиждат поне източници за финансиране при непредвидени обстоятелства, които са на разположение в случай на намаляване на предлагането от страна на различни класове контрагенти; |
| --- | --- |

1.

да осигурят, че кредитните институции предвиждат в плановете си за финансиране при непредвидени обстоятелства управленски действия за справяне с шокове при финансирането в щатски долари и че кредитните институции са взели предвид осъществимостта на тези действия, ако няколко кредитни институции се опитват да ги предприемат едновременно. Плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства предвиждат поне източници за финансиране при непредвидени обстоятелства, които са на разположение в случай на намаляване на предлагането от страна на различни класове контрагенти;

| 2. | да направят оценка на осъществимостта на тези управленски действия в плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства на ниво банков сектор. Ако оценката показва, че е вероятно чрез едновременните си действия кредитните институции да създадат потенциални системни рискове, на националните надзорни органи се препоръчва да обмислят мерки за ограничаване на тези рискове и за ограничаване на влиянието на тези действия върху стабилността на банковия сектор в Съюза. |
| --- | --- |

2.

да направят оценка на осъществимостта на тези управленски действия в плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства на ниво банков сектор. Ако оценката показва, че е вероятно чрез едновременните си действия кредитните институции да създадат потенциални системни рискове, на националните надзорни органи се препоръчва да обмислят мерки за ограничаване на тези рискове и за ограничаване на влиянието на тези действия върху стабилността на банковия сектор в Съюза.

III.2.1.   Икономическа обосновка

Кредитните институции трябва да разбират рисковете, свързани по-специално с финансирането им в щатски долари, и да се подготвят за евентуални сътресения или неблагоприятни условия. Препоръката следва да гарантира в краткосрочен план, че кредитните институции със значимо финансиране в щатски долари са въвели минимум от механизми при непредвидени обстоятелства, за да избегнат изостряне на проблеми с финансирането в извънредни ситуации.

Ако плановете за финансиране при непредвидени обстоятелства водят до еднакви или сходни реакции на кредитните институции при шокове на пазарите на финансиране в щатски долари, е възможно те да създадат нови системни проблеми вследствие на пазарните сътресения. Ако например голям брой кредитни институции са планирали да продадат определен тип ликвиден актив или да разчитат на определен канал на финансиране в период на стрес на пазарите на финансиране в щатски долари, е възможно да бъде изложена на риск осъществимостта на тези форми на финансиране при извънредни обстоятелства.

III.2.2.   Оценка, включително предимства и недостатъци

Предимствата, произтичащи от тази препоръка, са:

| а) | като разполагат с планове за финансиране при непредвидени обстоятелства по отношение на финансирането в щатски долари, кредитните институции биха намалили необходимостта от хаотични реакции при сътресения на пазарите на финансиране в щатски долари; |
| --- | --- |

а)

като разполагат с планове за финансиране при непредвидени обстоятелства по отношение на финансирането в щатски долари, кредитните институции биха намалили необходимостта от хаотични реакции при сътресения на пазарите на финансиране в щатски долари;

| б) | такива планове също така биха помогнали на кредитните институции да разберат и калкулират разходите при кризи и други възможни сътресения при финансирането в щатски долари, когато вземат решенията си по финансирането; |
| --- | --- |

б)

такива планове също така биха помогнали на кредитните институции да разберат и калкулират разходите при кризи и други възможни сътресения при финансирането в щатски долари, когато вземат решенията си по финансирането;

Налице са обаче и недостатъци:

| в) | ако плановете за финансиране при извънредни обстоятелства предизвикат голям брой сходни реакции на кредитните институции при мащабни проблеми с финансирането в щатски долари, това може да доведе до влошаване на системните рискове поради концентрация на мерките за финансиране при непредвидени обстоятелства; |
| --- | --- |

в)

ако плановете за финансиране при извънредни обстоятелства предизвикат голям брой сходни реакции на кредитните институции при мащабни проблеми с финансирането в щатски долари, това може да доведе до влошаване на системните рискове поради концентрация на мерките за финансиране при непредвидени обстоятелства;

| г) | не е сигурно дали на практика са налице каквито и да е мерки при непредвидени обстоятелства извън известни интервенции от страна на държавните органи, които могат да останат в сила особено в случай на мащабна криза на доверието на пазарите на финансиране в щатски долари. |
| --- | --- |

г)

не е сигурно дали на практика са налице каквито и да е мерки при непредвидени обстоятелства извън известни интервенции от страна на държавните органи, които могат да останат в сила особено в случай на мащабна криза на доверието на пазарите на финансиране в щатски долари.

III.2.3.   Последващи действия

III.2.3.1.   Срок

Изисква се адресатите да докладват на ЕССР за предприетите действия по прилагането на настоящата препоръка до 30 юни 2012 г.

III.2.3.2.   Критерии за съответствие

Определят се следните критерии за съответствие:

| а) | планове за действие при непредвидени обстоятелства, изготвени за финансирането в щатски долари на кредитните институции, където съответните национални надзорни органи преценят, че щатският долар е съществена валута за финансиране; |
| --- | --- |

а)

планове за действие при непредвидени обстоятелства, изготвени за финансирането в щатски долари на кредитните институции, където съответните национални надзорни органи преценят, че щатският долар е съществена валута за финансиране;

| б) | надзорна оценка на плановете с цел да се прецени дали е вероятно при криза да се получи голям брой сходни реакции с по-нататъшно влошаване на ситуацията като евентуално следствие; |
| --- | --- |

б)

надзорна оценка на плановете с цел да се прецени дали е вероятно при криза да се получи голям брой сходни реакции с по-нататъшно влошаване на ситуацията като евентуално следствие;

| в) | намаляване на вероятността за изостряне на системните рискове в резултат от сходство на плановете за финансиране в щатски долари при извънредни обстоятелства при релевантните кредитни институции. |
| --- | --- |

в)

намаляване на вероятността за изостряне на системните рискове в резултат от сходство на плановете за финансиране в щатски долари при извънредни обстоятелства при релевантните кредитни институции.

III.2.3.3.   Докладване на последващите действия

Докладът следва да посочва всички критерии за съответствие и да включва:

| а) | предприетите надзорни действия, за да се гарантира, че релевантните кредитни институции разполагат с планове за финансиране при извънредни обстоятелства що се отнася до финансирането в щатски долари; |
| --- | --- |

а)

предприетите надзорни действия, за да се гарантира, че релевантните кредитни институции разполагат с планове за финансиране при извънредни обстоятелства що се отнася до финансирането в щатски долари;

| б) | възможни системни проблеми, забелязани при оценката на плановете за финансиране при извънредни обстоятелства, и предприетите надзорни действия за преодоляването им. |
| --- | --- |

б)

възможни системни проблеми, забелязани при оценката на плановете за финансиране при извънредни обстоятелства, и предприетите надзорни действия за преодоляването им.

ЦЯЛОСТНА ОЦЕНКА НА МЕРКИТЕ НА ПОЛИТИКАТА

Целта на препоръките е да се избегне в бъдеще подобно равнище на напрежение във финансирането в щатски долари на кредитни институции на Съюза както при финансовите кризи през 2008 г. и 2011 г.

Важна полза от препоръките е, че те ще помогнат на националните надзорни органи и на Европейския банков орган да идентифицират натрупването на прекомерни рискове, свързани с финансирането в щатски долари, и да предприемат превантивни мерки за преодоляване на потенциалните системни рискове.

Препоръките имат за цел да намалят моралния риск при кредитните институции на Съюза, като гарантират, че те ще направят адекватна оценка и ще калкулират в разходите си осигуряването срещу риск от затруднения във финансирането. Ако кредитните институции на Съюза очакват държавна интервенция при неблагоприятни пазарни условия, това може да доведе до прекомерно разчитане на краткосрочно финансиране в щатски долари. Усъвършенстването на наблюдението и надзорните политики ще помогне на компетентните органи да разберат по-добре експозицията на банковия сектор на рисковете, свързани с финансирането и ликвидността в щатски долари, и потенциалния проблем с моралния риск.

Налагането на планове за финансиране при непредвидени обстоятелства ще допринесе за целта рисковете, свързани с финансирането в щатски долари на кредитните институции на Съюза, да бъдат поемани от самите институции и да се засили устойчивостта на тези институции на напрежение на пазарите на финансиране в щатски долари, като се намали нуждата от хаотични реакции при сътресения на тези пазари. От макропруденциална гледна точка е важно, че препоръките имат за цел да намалят системните рискове, произтичащи от едновременни действия на кредитните институции на Съюза в случай на напрежение на пазара и съответно да се избегне хаотичното закриване на структури на финансиране.

За всички препоръки ползите от прилагането им надвишават разходите по тях. Главното бреме е свързано с разходите на националните надзорни органи за постигане на съответствие при по-обхватни изисквания за наблюдение и докладване и с по-строгите надзорни изисквания, които кредитните институции на Съюза трябва да изпълняват.

---

(1)  Капацитетът за генериране на ликвидност представлява количеството средства, което една банка може да получи, за да изпълни изискванията за ликвидност. Ликвидният буфер обикновено се определя като краткосрочния сегмент на капацитета за генериране на ликвидност от перспективата на „планиран стрес“. Необходимо е той да е изцяло на разположение през определен период от време („период на оцеляване“).

(2)  Вж. Basel Committee on Banking Supervision — Basel III: A global regulatory framework for more resilient banks and banking systems, декември 2010 г. (преработено издание юни 2011 г.); Basel III: International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring, декември 2010 г. И двата документа са достъпни на уебсайта на Банката за международни разплащания: http://www.bis.org

(3)  Времевите цикли се определят от всеки национален орган.

(4)  Този показател съответства на средство за наблюдение III.1 за договорни падежни несъответствия съгласно Базел III, вж. Basel III: International framework for liquidity risk measurement, standards and monitoring, декември 2010 г., стp. 32—33, на уебсайта на БМР http://www.bis.org

ДОПЪЛНЕНИЕ

ИНИЦИАТИВА ЗА ДОБРОВОЛНО НАБИРАНЕ НА ДАННИ ОТНОСНО ФИНАНСИРАНЕТО В ЩАТСКИ ДОЛАРИ НА КРЕДИТНИ ИНСТИТУЦИИ НА СЪЮЗА

Информацията, събрана от Европейския съвет за системен риск (ЕССР) в контекста на инициативата за набиране на данни, включваща национални надзорни органи, се състои от два образеца и въпросник. Първият образец („Образец А“) се основава на образеца на Европейския банков орган (ЕБО) за оценка на ликвидния риск от 2011 г. и включва данни за входящите и изходящите касови потоци, капацитета за генериране на ликвидност и плановете за финансиране с разбивка по матуритет. Вторият образец („Образец Б“) е насочен към балансовите позиции на кредитните институции на Съюза, по-специално по отношение на деноминираните в щатски долари активи и пасиви, и е пригоден в по-голяма степен към нуждите на ЕССР. Допълнителният въпросник има за цел да осигури качествена информация относно използването на финансиране в щатски долари от кредитните институции на Съюза и да събере надзорни данни по въпроса.

Молбата за информация бе отправена към всички държави-членки, като стремежът бе за събиране на данни на базата на полагане на максимални усилия, за да бъдат обхванати най-малко кредитните институции на Съюза със значителни пасиви в щатски долари (т.е. най-малко 5 % от общите пасиви). Инициативата за набирането на данни обхвана кредитни институции от 17 държави-членки. България, Чешката република, Естония, Ирландия, Унгария, Полша, Португалия, Словения и Финландия избраха да не участват в инициативата. Информацията можеше да се докладва на равнище отделна институция. Другата възможност беше тя да бъде агрегирана на национално равнище, ако в агрегата са включени най-малко три институции. Конфиденциалните данни за отделните кредитни институции на Съюза бяха анонимизирани чрез групиране на данните за три или повече институции.

Данните от Образец А, които в повечето случаи дублират вече предоставените в контекста на оценката на ликвидния риск, извършена от ЕБО, се отнасят за позициите към края на декември 2010 г. Отчетната дата за Образец Б, за който данните са събирани само до степента, изисквана от обхвата на анализа на ЕССР, е с няколко изключения краят на юни 2011 г. (вж. таблицата).

Таблица

Резюме на извадката от събрани данни по Образец Б

| Държава-членка | Брой на включените в извадката кредитни институции на Съюза | Дял на извадката във вътрешния банков сектор | Вид отчитане | Референтен период |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | 2 | 33 % | По институции | юни 2011 г. |
| DE | 8 | 31 % | По институции | юни 2011 г. |
| DK | 1 | | Консолидирано | декември 2010 г. |
| ES | 2 | 22 % | Консолидирано и подконсолидирано | декември 2010 г./юни 2011 г. |
| FR | 3 | 72 % | Консолидирано | юни 2011 г. |
| GR | 3 | 63 % | Консолидирано | март 2011 г. |
| IT | 2 | 50 % | Консолидирано | декември 2010 г. |
| LU | 76 | 95 % | По институции | юни 2011 г. |
| LV | 14 | 40 % | По институции | януари 2011 г. |
| MT | 12 | 76 % | Консолидирано | юни 2011 г. |
| NL | 2 | 58 % | Консолидирано | декември 2010 г./юни 2011 г. |
| SE | 4 | 91 % | Консолидирано | юни 2011 г. |
| SK | 31 | 98 % | По институции | юни 2011 г. |
| UK | 3 | 72 % | Консолидирано | юли 2011 г. |
| Всичко | 163 | 48 % | — | — |
| Източник: Собствени изчисления на ЕССР и държавите-членки.

  Забележка: Данните за Белгия, Германия, Люксембург, Латвия и Словакия са на неконсолидирана основа и не включват данните от клоновете в САЩ и дъщерните дружества на кредитни институции на Съюза. Делът на кредитните институции на Съюза в извадката по отношение на общите консолидирани активи на банковия сектор в Съюза е изчислен към края на 2010 г. За Малта делът се отнася за целия банков сектор (включително кредитните институции, които са чуждестранна собственост). За Германия, Люксембург и Латвия делът се отнася за общите неконсолидирани активи на сектора на резидентните парични финансови институции към юни 2011 г. |

Държава-членка

Брой на включените в извадката кредитни институции на Съюза

Дял на извадката във вътрешния банков сектор

Вид отчитане

Референтен период

BE

2

33 %

По институции

юни 2011 г.

DE

8

31 %

По институции

юни 2011 г.

DK

1

Консолидирано

декември 2010 г.

ES

2

22 %

Консолидирано и подконсолидирано

декември 2010 г./юни 2011 г.

FR

3

72 %

Консолидирано

юни 2011 г.

GR

3

63 %

Консолидирано

март 2011 г.

IT

2

50 %

Консолидирано

декември 2010 г.

LU

76

95 %

По институции

юни 2011 г.

LV

14

40 %

По институции

януари 2011 г.

MT

12

76 %

Консолидирано

юни 2011 г.

NL

2

58 %

Консолидирано

декември 2010 г./юни 2011 г.

SE

4

91 %

Консолидирано

юни 2011 г.

SK

31

98 %

По институции

юни 2011 г.

UK

3

72 %

Консолидирано

юли 2011 г.

Всичко

163

48 %

—

—

Източник: Собствени изчисления на ЕССР и държавите-членки.

Забележка: Данните за Белгия, Германия, Люксембург, Латвия и Словакия са на неконсолидирана основа и не включват данните от клоновете в САЩ и дъщерните дружества на кредитни институции на Съюза. Делът на кредитните институции на Съюза в извадката по отношение на общите консолидирани активи на банковия сектор в Съюза е изчислен към края на 2010 г. За Малта делът се отнася за целия банков сектор (включително кредитните институции, които са чуждестранна собственост). За Германия, Люксембург и Латвия делът се отнася за общите неконсолидирани активи на сектора на резидентните парични финансови институции към юни 2011 г.

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/22

---

Разрешение за предоставяне на държавни помощи по силата на членове 107 и 108 от ДФЕС

Случаи, в които Комисията няма възражения

(текст от значение за ЕИП, с изключение на продуктите съгласно приложение I към Договора)

2012/C 72/02

| Дата на приемане на решението | 8.2.2012 г. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | SA.34036 (11/N) |
| Държава-членка | Испания |
| Регион | Cataluna, BaleareS, Andalucia, Murcia, Comunidad Valenciana | — |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Real Decreto por el que se modifica el Real Decreto 1779/2008, de 3 de noviembre, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos |
| Правно основание | Proyecto de Real Decreto .../2011, de ... de ..., por el que se modifica el Real Decreto 1799/2008, de 3 de noviembre por el que se establece las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantacciones de determinados cítricos. |
| Вид мерки | Схема | — |
| Цел | Инвестиции в земеделски стопанства |
| Вид на помощта | Директна безвъзмездна помощ |
| Бюджет | | Общ бюджет: 15 EUR (в млн.) |

Дата на приемане на решението

8.2.2012 г.

Референтен номер на държавна помощ

SA.34036 (11/N)

Държава-членка

Испания

Регион

Cataluna, BaleareS, Andalucia, Murcia, Comunidad Valenciana

—

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Real Decreto por el que se modifica el Real Decreto 1779/2008, de 3 de noviembre, por el que se establecen las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantaciones de determinados cítricos

Правно основание

Proyecto de Real Decreto .../2011, de ... de ..., por el que se modifica el Real Decreto 1799/2008, de 3 de noviembre por el que se establece las bases reguladoras para la concesión de ayudas destinadas a la reconversión de plantacciones de determinados cítricos.

Вид мерки

Схема

—

Цел

Инвестиции в земеделски стопанства

Вид на помощта

Директна безвъзмездна помощ

Бюджет

Общ бюджет: 15 EUR (в млн.)

| | Годишен бюджет: 15 EUR (в млн.) |
| --- | --- |

Годишен бюджет: 15 EUR (в млн.)

Интензитет

30 %

Времетраене

До 30.6.2013 г.

Икономически отрасли

Отглеждане на цитрусови плодове

Название и адрес на предоставящия орган

| Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino |
| --- |
| Paseo Infanta Isabel, 1 |
| 28014 Madrid |
| ESPAÑA |

Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino

Paseo Infanta Isabel, 1

28014 Madrid

ESPAÑA

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

---

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/24

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.6369 — HBO/Ziggo/HBO Nederland)

(текст от значение за ЕИП)

2012/C 72/03

На 21 март 2012 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6369. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6369. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/24

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.6216 — IHC/DEME/OceanflORE JV)

(текст от значение за ЕИП)

2012/C 72/04

На 22 февруари 2012 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32012M6216. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32012M6216. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/25

---

Обменен курс на еврото (1)

9 март 2012 година

2012/C 72/05

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,3191 |
| JPY | японска йена | 107,93 |
| DKK | датска крона | 7,4352 |
| GBP | лира стерлинг | 0,83595 |
| SEK | шведска крона | 8,9075 |
| CHF | швейцарски франк | 1,2053 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,4600 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 24,715 |
| HUF | унгарски форинт | 291,90 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,6969 |
| PLN | полска злота | 4,0992 |
| RON | румънска лея | 4,3555 |
| TRY | турска лира | 2,3493 |
| AUD | австралийски долар | 1,2415 |
| CAD | канадски долар | 1,3091 |
| HKD | хонконгски долар | 10,2331 |
| NZD | новозеландски долар | 1,6020 |
| SGD | сингапурски долар | 1,6519 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 475,32 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,9180 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 8,3231 |
| HRK | хърватска куна | 7,5490 |
| IDR | индонезийска рупия | 12 047,80 |
| MYR | малайзийски рингит | 3,9697 |
| PHP | филипинско песо | 56,217 |
| RUB | руска рубла | 38,7290 |
| THB | тайландски бат | 40,312 |
| BRL | бразилски реал | 2,3307 |
| MXN | мексиканско песо | 16,7460 |
| INR | индийска рупия | 65,6850 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,3191

JPY

японска йена

107,93

DKK

датска крона

7,4352

GBP

лира стерлинг

0,83595

SEK

шведска крона

8,9075

CHF

швейцарски франк

1,2053

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,4600

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

24,715

HUF

унгарски форинт

291,90

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,6969

PLN

полска злота

4,0992

RON

румънска лея

4,3555

TRY

турска лира

2,3493

AUD

австралийски долар

1,2415

CAD

канадски долар

1,3091

HKD

хонконгски долар

10,2331

NZD

новозеландски долар

1,6020

SGD

сингапурски долар

1,6519

KRW

южнокорейски вон

1 475,32

ZAR

южноафрикански ранд

9,9180

CNY

китайски юан рен-мин-би

8,3231

HRK

хърватска куна

7,5490

IDR

индонезийска рупия

12 047,80

MYR

малайзийски рингит

3,9697

PHP

филипинско песо

56,217

RUB

руска рубла

38,7290

THB

тайландски бат

40,312

BRL

бразилски реал

2,3307

MXN

мексиканско песо

16,7460

INR

индийска рупия

65,6850

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/26

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 9 март 2012 година

за назначаване на трима нови членове на Научния, технически и икономически комитет по рибарство

2012/C 72/06

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

Като взе предвид членове 4 и 6 от Решение 2005/629/ЕО на Комисията от 26 август 2005 г. за създаване на Научен, технически и икономически комитет по рибарство (1),

като има предвид, че:

| (1) | Мандатът на членовете на Научния, технически и икономически комитет по рибарство, назначени с решение на Комисията от 27 октомври 2010 г. (2), ще изтече на 31 октомври 2013 г. |
| --- | --- |

(1)

Мандатът на членовете на Научния, технически и икономически комитет по рибарство, назначени с решение на Комисията от 27 октомври 2010 г. (2), ще изтече на 31 октомври 2013 г.

| (2) | Назначаването на двама членове на горепосочения комитет се прекратява след тяхното доброволно подаване на оставка съответно през октомври 2010 г. и януари 2011 г. |
| --- | --- |

(2)

Назначаването на двама членове на горепосочения комитет се прекратява след тяхното доброволно подаване на оставка съответно през октомври 2010 г. и януари 2011 г.

| (3) | Търсенето на научни становища във връзка с прилагането на общата политика в областта на рибарството се увеличава. |
| --- | --- |

(3)

Търсенето на научни становища във връзка с прилагането на общата политика в областта на рибарството се увеличава.

| (4) | В съответствие с член 4 от Решение 2005/629/ЕО за остатъка от мандата следва да бъдат назначавани нови членове, |
| --- | --- |

(4)

В съответствие с член 4 от Решение 2005/629/ЕО за остатъка от мандата следва да бъдат назначавани нови членове,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

С настоящото решение се прекратява назначаването на следните членове на Научния, технически и икономически комитет по рибарство:

| | Antonio DI NATALE |
| --- | --- |

Antonio DI NATALE

| | Andrés URIARTE. |
| --- | --- |

Andrés URIARTE.

Член 2

Посочените по-долу лица се назначават за членове на Научния, технически и икономически комитет по рибарство:

| | Edmund John SIMMONDS |
| --- | --- |

Edmund John SIMMONDS

| | Guiseppe SCARCELLA |
| --- | --- |

Guiseppe SCARCELLA

| | Jenny NORD. |
| --- | --- |

Jenny NORD.

Член 3

Техният мандат изтича на 31 октомври 2013 г.

Член 4

С настоящото решение генералният директор на Генерална дирекция „Морско дело и рибарство“ се оправомощава да уведоми съответните лица за тяхното назначаване.

Член 5

Имената на новите членове на Комитета се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.

За Комисията

Maria DAMANAKI

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 225, 31.8.2005 г., стр. 18.

1

(2)  ОВ С 292, 28.10.2010 г., стр. 3.

2

---

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/27

---

Съобщение на Комисията — Насоки за приспадане от квотите в съответствие с член 105, параграфи 1, 2 и 5 от Регламент (ЕО) No 1224/2009

2012/C 72/07

Когато Комисията установи, че дадена държава-членка е превишила разпределените ѝ квоти, съгласно член 105, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 тя приспада разликата от бъдещите квоти на съответната държава-членка.

Съгласно член 105, параграф 2 когато се установи превишаване на квота, определена на дадена държава-членка за дадена година, се извършват приспадания от годишната квота за следващата или следващите години на тази държава-членка.

Ако приспадането съгласно член 105, параграфи 1 и 2 не може да бъде извършено от превишената квота, тъй като държавата-членка не я притежава или не я притежава в достатъчна степен, съгласно член 105, параграф 5 и след консултация със съответната държава-членка могат да се осъществят приспадания през следващата или следващите години от квотите за други запаси или групи от запаси, предоставени на държавата-членка в същата географска зона или в зона със същата търговска стойност.

С оглед улесняване на прозрачното и последователното прилагане на тези разпоредби в съответствие с принципа на равно третиране Комисията желае да оповести публично принципите, от които ще се ръководи при приспадане от квотите.

При прилагането на член 105, параграфи 1, 2 и 5 от Регламент (ЕО) No 1224/2009 Комисията ще се ръководи от следните принципи:

| 1. | Общият размер на приспаданията (наричан по-долу „възстановяване“), включително обемите, получени в резултат на прилагането на коефициенти на умножение, е дължим в годината след превишаването на улова. |
| --- | --- |

1.

Общият размер на приспаданията (наричан по-долу „възстановяване“), включително обемите, получени в резултат на прилагането на коефициенти на умножение, е дължим в годината след превишаването на улова.

| 2. | Ако размерът на възстановяването надвишава наличната квота, приспадането ще бъде извършено до пълния размер на наличната квота в годината след превишаването на улова. Останалите приспадания ще бъдат извършвани от квотите, които са налични през следващата година или, при необходимост, през следващите години до пълното възстановяване на превишения улов (включително обемите, получени в резултат на приложимите коефициенти на умножение). |
| --- | --- |

2.

Ако размерът на възстановяването надвишава наличната квота, приспадането ще бъде извършено до пълния размер на наличната квота в годината след превишаването на улова. Останалите приспадания ще бъдат извършвани от квотите, които са налични през следващата година или, при необходимост, през следващите години до пълното възстановяване на превишения улов (включително обемите, получени в резултат на приложимите коефициенти на умножение).

| 3. | Чрез дерогация от точка 2 по-горе по-бавното възстановяване (а именно на две равни части за две години или като процент от дължимия обем за повече от две години) може да бъде възможно в извънредни случаи, ако е изпълнено едно от следните условия:






  а) | когато рибата се стопанисва устойчиво въз основа на научни препоръки за съответния запас; или |
| --- | --- | --- |

3.

Чрез дерогация от точка 2 по-горе по-бавното възстановяване (а именно на две равни части за две години или като процент от дължимия обем за повече от две години) може да бъде възможно в извънредни случаи, ако е изпълнено едно от следните условия:

а)

когато рибата се стопанисва устойчиво въз основа на научни препоръки за съответния запас; или

| б) | когато съответният запас е експлоатиран в рамките на смесен риболов и значителното намаляване на квота би довело до прекомерно изхвърляне на съответния вид или на свързаните с него видове при смесения улов; или |
| --- | --- |

б)

когато съответният запас е експлоатиран в рамките на смесен риболов и значителното намаляване на квота би довело до прекомерно изхвърляне на съответния вид или на свързаните с него видове при смесения улов; или

| в) | когато специфичните международни правила (например установените от регионалните организации за управление на рибарството), отнасящи се до възстановяванията за съответния запас, предвиждат разсрочени възстановявания в рамките на две или повече години. |
| --- | --- |

в)

когато специфичните международни правила (например установените от регионалните организации за управление на рибарството), отнасящи се до възстановяванията за съответния запас, предвиждат разсрочени възстановявания в рамките на две или повече години.

| 4. | Ако в годината след превишаването на квотата не е възможно да се извършват приспадания от запасите, които са били подложени на прекомерен риболов, тъй като съответната държава-членка не разполага с квота, приспадането ще бъде приложено по отношение на други запаси в същата географска зона или в зона със същата търговска стойност съгласно регламента за контрол. Идентифицирането на такива запаси ще се извършва въз основа на следните критерии:






  а) | приспаданията ще бъдат извършвани от запаси в същата географска зона съгласно член 105, параграф 5 и за предпочитане от онези, които са били предмет на риболов от страна на флота, надвишил квотата; |
| --- | --- | --- |

4.

Ако в годината след превишаването на квотата не е възможно да се извършват приспадания от запасите, които са били подложени на прекомерен риболов, тъй като съответната държава-членка не разполага с квота, приспадането ще бъде приложено по отношение на други запаси в същата географска зона или в зона със същата търговска стойност съгласно регламента за контрол. Идентифицирането на такива запаси ще се извършва въз основа на следните критерии:

а)

приспаданията ще бъдат извършвани от запаси в същата географска зона съгласно член 105, параграф 5 и за предпочитане от онези, които са били предмет на риболов от страна на флота, надвишил квотата;

| б) | когато повече от един запас изпълнява критериите в буква а), ще се предпочитат приспадания от квотата за запасите, които имат най-лош консервационен статус въз основа на съответните научни препоръки. |
| --- | --- |

б)

когато повече от един запас изпълнява критериите в буква а), ще се предпочитат приспадания от квотата за запасите, които имат най-лош консервационен статус въз основа на съответните научни препоръки.

| 5. | Чрез дерогация от параграфи 2 и 4 Комисията може във всеки случай да извършва приспадания от други запаси в съответствие с член 105, параграф 5, когато тези приспадания биха довели до избягване на изхвърлянията при смесен риболов. |
| --- | --- |

5.

Чрез дерогация от параграфи 2 и 4 Комисията може във всеки случай да извършва приспадания от други запаси в съответствие с член 105, параграф 5, когато тези приспадания биха довели до избягване на изхвърлянията при смесен риболов.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| 10.3.2012 | EN | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

EN

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/29

---

Списък на органите с правомощие да издават лицензии за износ на паметници на културата, публикуван в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 116/2009 (1)

2012/C 72/08

| Държава-членка | Издаващи органи |
| --- | --- |
| БЕЛГИЯ | | Vlaamse Gemeenschap






  Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap |
| Administratie Cultuur |
| Afdeling Beeldende Kunst en Musea |
| Parochiaansstraat 15 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |

Държава-членка

Издаващи органи

БЕЛГИЯ

Vlaamse Gemeenschap

Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap

Administratie Cultuur

Afdeling Beeldende Kunst en Musea

Parochiaansstraat 15

1000 Brussel

BELGIË

| | Communauté française






  Ministère de la Communauté française |
| --- | --- |
| Direction générale de la culture |
| Service général du patrimoine culturel et des arts plastiques |
| Boulevard Léopold II 44 |
| 1080 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Communauté française

Ministère de la Communauté française

Direction générale de la culture

Service général du patrimoine culturel et des arts plastiques

Boulevard Léopold II 44

1080 Bruxelles

BELGIQUE

| | Deutschsprachige Gemeinschaft






  Ministerium der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |
| Abteilung Kulturelle Angelegenheiten |
| Gospertstraße 1 |
| 4700 Eupen |
| BELGIQUE/BELGIË |

Deutschsprachige Gemeinschaft

Ministerium der Deutschsprachigen Gemeinschaft

Abteilung Kulturelle Angelegenheiten

Gospertstraße 1

4700 Eupen

BELGIQUE/BELGIË

БЪЛГАРИЯ

| Ministry of Culture |
| --- |
| Alexander Stamboliiski 17 |
| 1040 Sofia |
| BULGARIA |

Ministry of Culture

Alexander Stamboliiski 17

1040 Sofia

BULGARIA

| Министерство на културата |
| --- |
| бул. „Александър Стамболийски“ No 17 |
| 1040 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Министерство на културата

бул. „Александър Стамболийски“ No 17

1040 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА

| Ministerstvo kultury ČR |
| --- |
| Maltézské náměstí 471/1 |
| 118 01 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo kultury ČR

Maltézské náměstí 471/1

118 01 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

ДАНИЯ

| Kulturværdiudvalget Sekretariat |
| --- |
| Kulturarvsstyrelsen |
| Slotsholmsgade 1, 3. sal |
| 1216 København K |
| DANMARK |

Kulturværdiudvalget Sekretariat

Kulturarvsstyrelsen

Slotsholmsgade 1, 3. sal

1216 København K

DANMARK

ГЕРМАНИЯ

Издаващ орган във федералната провинция

| | Baden-Württemberg






  Direktion des Badischen Landesmuseums Karlsruhe |
| --- | --- |
| Schloss |
| 76131 Karlsruhe |
| DEUTSCHLAND |

Baden-Württemberg

Direktion des Badischen Landesmuseums Karlsruhe

Schloss

76131 Karlsruhe

DEUTSCHLAND

| | Bayern






  Bayerische Staatsgemäldesammlungen |
| --- | --- |
| Barer Straße 29 |
| 80799 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayern

Bayerische Staatsgemäldesammlungen

Barer Straße 29

80799 München

DEUTSCHLAND

| | Berlin






  Der Regierende Bürgermeister von Berlin |
| --- | --- |
| Senatskanzlei — Kulturelle Angelegenheiten |
| Brunnenstr. 188-190 |
| 10119 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Berlin

Der Regierende Bürgermeister von Berlin

Senatskanzlei — Kulturelle Angelegenheiten

Brunnenstr. 188-190

10119 Berlin

DEUTSCHLAND

| | Brandenburg






  Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg |
| --- | --- |
| Abteilung 3/Referat 31 |
| Dortustraße 36 |
| 14467 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Brandenburg

Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur des Landes Brandenburg

Abteilung 3/Referat 31

Dortustraße 36

14467 Potsdam

DEUTSCHLAND

| | Freie und Hansestadt Bremen






  Der Senator für Kultur |
| --- | --- |
| Referat Museen |
| Altenwall 15/16 |
| 28195 Bremen |
| DEUTSCHLAND |

Freie und Hansestadt Bremen

Der Senator für Kultur

Referat Museen

Altenwall 15/16

28195 Bremen

DEUTSCHLAND

| | Freie und Hansestadt Hamburg






  Freie und Hansestadt Hamburg Kulturbehörde — Staatsarchiv |
| --- | --- |
| Grundsatzangelegenheiten des Archivwesens und des Kulturgutschutzes (ST121) |
| Kattunbleiche 19 |
| 22041 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Freie und Hansestadt Hamburg

Freie und Hansestadt Hamburg Kulturbehörde — Staatsarchiv

Grundsatzangelegenheiten des Archivwesens und des Kulturgutschutzes (ST121)

Kattunbleiche 19

22041 Hamburg

DEUTSCHLAND

| | Hessen






  Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst |
| --- | --- |
| Referat IV 5 |
| Rheinstraße 23-25 |
| 65185 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Hessen

Hessisches Ministerium für Wissenschaft und Kunst

Referat IV 5

Rheinstraße 23-25

65185 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

| | Mecklenburg-Vorpommern






  Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- | --- |
| Abteilung Kultur |
| Referat 420 |
| Werderstraße 124 |
| 19055 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Mecklenburg-Vorpommern

Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Abteilung Kultur

Referat 420

Werderstraße 124

19055 Schwerin

DEUTSCHLAND

| | Niedersachsen | Für Kulturgut






  Niedersächsisches Landesmuseum |
| --- | --- | --- |
| Willy-Brandt-Allee 5 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Niedersachsen

Für Kulturgut

Niedersächsisches Landesmuseum

Willy-Brandt-Allee 5

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

| | Für Archivgut






  Niedersächsisches Landesarchiv |
| --- | --- |
| Am Archiv 1 |
| 30169 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Für Archivgut

Niedersächsisches Landesarchiv

Am Archiv 1

30169 Hannover

DEUTSCHLAND

| | Nordrhein-Westfalen






  Ministerium für Familie, Kinder, Jugend, Kultur und Sport des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- | --- |
| Abteilung IV — Kultur |
| Referat IV A 2 |
| Fürstenwall 25 |
| 40219 Düsseldorf |
| DEUTSCHLAND |

Nordrhein-Westfalen

Ministerium für Familie, Kinder, Jugend, Kultur und Sport des Landes Nordrhein-Westfalen

Abteilung IV — Kultur

Referat IV A 2

Fürstenwall 25

40219 Düsseldorf

DEUTSCHLAND

| | Rheinland-Pfalz






  Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Weiterbildung und Kultur |
| --- | --- |
| Abteilung Allgemeine Kulturpflege |
| Mittlere Bleiche 61 |
| 55116 Mainz |
| DEUTSCHLAND |

Rheinland-Pfalz

Ministerium für Bildung, Wissenschaft, Weiterbildung und Kultur

Abteilung Allgemeine Kulturpflege

Mittlere Bleiche 61

55116 Mainz

DEUTSCHLAND

| | Saarland






  Ministerium für Inneres, Kultur und Europa |
| --- | --- |
| Am Ludwigsplatz 6-7 |
| 66117 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Saarland

Ministerium für Inneres, Kultur und Europa

Am Ludwigsplatz 6-7

66117 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

| | Sachsen | Für Kulturgut






  Staatliche Kunstsammlungen Dresden |
| --- | --- | --- |
| Taschenberg 2 |
| 01067 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sachsen

Für Kulturgut

Staatliche Kunstsammlungen Dresden

Taschenberg 2

01067 Dresden

DEUTSCHLAND

| | Für Archivgut






  Sächsisches Staatsministerium des Innern |
| --- | --- |
| Referat 15 |
| Wilhelm-Buck-Str. 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Für Archivgut

Sächsisches Staatsministerium des Innern

Referat 15

Wilhelm-Buck-Str. 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

| | Sachsen-Anhalt | Für Kulturgut






  Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- | --- |
| Turmschanzenstr. 32 |
| 39114 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Sachsen-Anhalt

Für Kulturgut

Kultusministerium des Landes Sachsen-Anhalt

Turmschanzenstr. 32

39114 Magdeburg

DEUTSCHLAND

| | Für Archivgut






  Ministerium des Innern des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- | --- |
| Halberstädter Straße 1-2 |
| 39112 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Für Archivgut

Ministerium des Innern des Landes Sachsen-Anhalt

Halberstädter Straße 1-2

39112 Magdeburg

DEUTSCHLAND

| | Schleswig-Holstein






  Ministerium für Bildung und Kultur des Landes Schleswig-Holstein |
| --- | --- |
| Kulturabteilung Referat III 52 |
| Postfach 7124 |
| 24105 Kiel |
| DEUTSCHLAND |

Schleswig-Holstein

Ministerium für Bildung und Kultur des Landes Schleswig-Holstein

Kulturabteilung Referat III 52

Postfach 7124

24105 Kiel

DEUTSCHLAND

| | Thüringen






  Thüringer Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur |
| --- | --- |
| Abteilung 5/Referat 53 |
| Werner-Seelenbinder-Straße 7 |
| 99096 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Thüringen

Thüringer Ministerium für Bildung, Wissenschaft und Kultur

Abteilung 5/Referat 53

Werner-Seelenbinder-Straße 7

99096 Erfurt

DEUTSCHLAND

ЕСТОНИЯ

| Muinsuskaitseamet (National Heritage Board) |
| --- |
| Uus 18 |
| 10 111 Tallinn |
| EESTI/ESTONIA |

Muinsuskaitseamet (National Heritage Board)

Uus 18

10 111 Tallinn

EESTI/ESTONIA

ГЪРЦИЯ

| Hellenic Ministry of Culture |
| --- |
| Directorate of Museums, Exhibitions and Educational Programmes |
| Department for non-State Archaeological Museums and Collections, for Antique Shops and for the Fight against Illicit Traffic of Antiquities |
| Bouboulinas Street 20 |
| 101 86 Athens |
| GREECE |

Hellenic Ministry of Culture

Directorate of Museums, Exhibitions and Educational Programmes

Department for non-State Archaeological Museums and Collections, for Antique Shops and for the Fight against Illicit Traffic of Antiquities

Bouboulinas Street 20

101 86 Athens

GREECE

| Hellenic Ministry of Culture, Ephorate for Antique Shops and Private Archaeological Collections |
| --- |
| Polygnotou Str. 13 |
| 105 55 Athens |
| GREECE |

Hellenic Ministry of Culture, Ephorate for Antique Shops and Private Archaeological Collections

Polygnotou Str. 13

105 55 Athens

GREECE

ИСПАНИЯ

| Ministerio de Cultura |
| --- |
| Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales |
| Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico Español |
| Plaza del Rey, no 1 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Ministerio de Cultura

Dirección General de Bellas Artes y Bienes Culturales

Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico Español

Plaza del Rey, no 1

28071 Madrid

ESPAÑA

ФРАНЦИЯ

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des patrimoines |
| Service des musées de France |
| 6 rue des Pyramides |
| 75001 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des patrimoines

Service des musées de France

6 rue des Pyramides

75001 Paris

FRANCE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des médias et des industries culturelles |
| Service du livre et de la lecture |
| 182 rue Saint-Honoré |
| 75001 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des médias et des industries culturelles

Service du livre et de la lecture

182 rue Saint-Honoré

75001 Paris

FRANCE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des patrimoines |
| Service du patrimoine |
| 182 rue Saint-Honoré |
| 75001 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des patrimoines

Service du patrimoine

182 rue Saint-Honoré

75001 Paris

FRANCE

| Ministère de la culture et de la communication |
| --- |
| Direction générale des patrimoines |
| Service interministériel des archives de France |
| 60 rue des Francs-Bourgeois |
| 75003 Paris |
| FRANCE |

Ministère de la culture et de la communication

Direction générale des patrimoines

Service interministériel des archives de France

60 rue des Francs-Bourgeois

75003 Paris

FRANCE

ИРЛАНДИЯ

| Department of Arts, Sport and Tourism |
| --- |
| Fossa New Road |
| Killarney |
| Co. Kerry |
| IRELAND |

Department of Arts, Sport and Tourism

Fossa New Road

Killarney

Co. Kerry

IRELAND

ИТАЛИЯ

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI BOLOGNA |
| --- |
| Viale delle Belle Arti 56 |
| 40126 Bologna BO |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI BOLOGNA

Viale delle Belle Arti 56

40126 Bologna BO

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI CAGLIARI |
| --- |
| Via Cesare Battisti 2 |
| 09123 Cagliari CA |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI CAGLIARI

Via Cesare Battisti 2

09123 Cagliari CA

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI FIRENZE |
| --- |
| Piazza Pitti 1 |
| 50122 Firenze FI |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI FIRENZE

Piazza Pitti 1

50122 Firenze FI

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI GENOVA |
| --- |
| Via Balbi 10 |
| 16126 Genova GE |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI GENOVA

Via Balbi 10

16126 Genova GE

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI MILANO |
| --- |
| Via Brera 28 |
| 20121 Milano MI |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI MILANO

Via Brera 28

20121 Milano MI

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI NAPOLI |
| --- |
| Via Tito Angelini 20 — Castel S. Elmo |
| 80129 Napoli NA |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI NAPOLI

Via Tito Angelini 20 — Castel S. Elmo

80129 Napoli NA

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI PALERMO |
| --- |
| Via P. Calvi 13 |
| 90139 Palermo PA |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI PALERMO

Via P. Calvi 13

90139 Palermo PA

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI PISA |
| --- |
| Lungarno Pacinotti 46 |
| 56126 Pisa PI |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI PISA

Lungarno Pacinotti 46

56126 Pisa PI

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI ROMA |
| --- |
| Via Cernaia 1 |
| 00185 Roma RM |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI ROMA

Via Cernaia 1

00185 Roma RM

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI TORINO |
| --- |
| Via Accademia delle Scienze 5 |
| 10123 Torino TO |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI TORINO

Via Accademia delle Scienze 5

10123 Torino TO

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI VENEZIA |
| --- |
| Piazza San Marco 63 |
| 30124 Venezia VE |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI VENEZIA

Piazza San Marco 63

30124 Venezia VE

ITALIA

| UFFICIO ESPORTAZIONE DI VERONA |
| --- |
| Via Corte Dogana 2/4 |
| 37121 Verona VR |
| ITALIA |

UFFICIO ESPORTAZIONE DI VERONA

Via Corte Dogana 2/4

37121 Verona VR

ITALIA

КИПЪР

| The Director of the Department of Antiquities, Ministry of Communications and Works |
| --- |
| Museum Street 1 |
| 1516 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Department of Antiquities, Ministry of Communications and Works

Museum Street 1

1516 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the Cultural Services of the Ministry of Education and Culture |
| --- |
| Kimonos and Thoukididou Street |
| 1434 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Cultural Services of the Ministry of Education and Culture

Kimonos and Thoukididou Street

1434 Nicosia

CYPRUS

| The Registrar of the Public Records Office of the Ministry of Justice and Public Order |
| --- |
| State Archives |
| 1461 Nicosia |
| CYPRUS |

The Registrar of the Public Records Office of the Ministry of Justice and Public Order

State Archives

1461 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the Department of Geological Studies of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| --- |
| Cyprus Geological Survey |
| 1415 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Department of Geological Studies of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Cyprus Geological Survey

1415 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the Environment of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment |
| --- |
| Environment Service |
| 1498 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the Environment of the Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment

Environment Service

1498 Nicosia

CYPRUS

| The Director of the State Library of the Ministry of Education and Culture |
| --- |
| Cyprus Library |
| 1011 Nicosia |
| CYPRUS |

The Director of the State Library of the Ministry of Education and Culture

Cyprus Library

1011 Nicosia

CYPRUS

ЛАТВИЯ

| Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija |
| --- |
| State Inspection for Heritage Protection |
| Mazā Pils iela 19 |
| Rīga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

State Inspection for Heritage Protection

Mazā Pils iela 19

Rīga, LV-1050

LATVIJA

ЛИТВА

| Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos |
| --- |
| Department of Cultural Heritage under Ministry of Culture |
| Šnipiškių g. 3 |
| Šnipiškių st. 3 |
| LT-09309 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Kultūros paveldo departamentas prie Kultūros ministerijos

Department of Cultural Heritage under Ministry of Culture

Šnipiškių g. 3

Šnipiškių st. 3

LT-09309 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

ЛЮКСЕМБУРГ

| Ministère de la culture, de l’enseignement supérieur et de la recherche scientifique |
| --- |
| 20, montée de la Pétrusse |
| 2912 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

Ministère de la culture, de l’enseignement supérieur et de la recherche scientifique

20, montée de la Pétrusse

2912 Luxembourg

LUXEMBOURG

УНГАРИЯ

| National Office of Cultural Heritage, Inspectorate of Cultural Goods |
| --- |
| Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, Műtárgyfelügyeleti Iroda |
| Budapest 1. |
| Szentháromság tér 6. |
| 1014 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

National Office of Cultural Heritage, Inspectorate of Cultural Goods

Kulturális Örökségvédelmi Hivatal, Műtárgyfelügyeleti Iroda

Budapest 1.

Szentháromság tér 6.

1014

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

МАЛТА

| The Superintendence of Cultural Heritage |
| --- |
| 173, St Christopher Street |
| Valletta |
| VLT 2000 |
| MALTA |

The Superintendence of Cultural Heritage

173, St Christopher Street

Valletta

VLT 2000

MALTA

НИДЕРЛАНДИЯ

| Ministry of Education, Culture and Science |
| --- |
| Cultural Heritage Inspectorate |
| PO Box 16478 (IPC 3500) |
| 2500 BL The Hague |
| NEDERLAND |

Ministry of Education, Culture and Science

Cultural Heritage Inspectorate

PO Box 16478 (IPC 3500)

2500 BL The Hague

NEDERLAND

АВСТРИЯ

| Bundesdenkmalamt |
| --- |
| Hofburg, Säulenstiege |
| 1010 Wien |
| ÖSTERREICH |

Bundesdenkmalamt

Hofburg, Säulenstiege

1010 Wien

ÖSTERREICH

For archives:

| Österreichisches Staatsarchiv |
| --- |
| Nottendorferstraße 2 |
| 1030 Wien |
| ÖSTERREICH |

Österreichisches Staatsarchiv

Nottendorferstraße 2

1030 Wien

ÖSTERREICH

ПОЛША

| Muzeum Narodowe we Wrocławiu |
| --- |
| pl. Powstańców 5 |
| 50-153 Wrocław |
| POLSKA/POLAND |

Muzeum Narodowe we Wrocławiu

pl. Powstańców 5

50-153 Wrocław

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu |
| --- |
| Delegatura w Jeleniej Górze |
| ul. 1 Maja 23 |
| 58-500 Jelenia Góra |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu

Delegatura w Jeleniej Górze

ul. 1 Maja 23

58-500 Jelenia Góra

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu |
| --- |
| Delegatura w Legnicy |
| ul. Zamkowa 2 |
| 59-220 Legnica |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu

Delegatura w Legnicy

ul. Zamkowa 2

59-220 Legnica

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu |
| --- |
| Delegatura w Wałbrzychu |
| ul. Zamkowa 3 |
| 58-300 Wałbrzych |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków we Wrocławiu

Delegatura w Wałbrzychu

ul. Zamkowa 3

58-300 Wałbrzych

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu |
| --- |
| ul. Łazienna 8 |
| 87-100 Toruń |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu

ul. Łazienna 8

87-100 Toruń

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu |
| --- |
| Delegatura w Bydgoszczy |
| ul. Jezuicka 2 |
| 85-102 Bydgoszcz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu

Delegatura w Bydgoszczy

ul. Jezuicka 2

85-102 Bydgoszcz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu |
| --- |
| Delegatura we Włocławku |
| ul. Łęgska 42 |
| 87-800 Włocławek |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Toruniu

Delegatura we Włocławku

ul. Łęgska 42

87-800 Włocławek

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| ul. Archidiakońska 4 |
| 20-113 Lublin |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

ul. Archidiakońska 4

20-113 Lublin

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| Delegatura w Białej Podlaskiej |
| ul. Janowska 27/29 |
| 21-500 Biała Podlaska |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

Delegatura w Białej Podlaskiej

ul. Janowska 27/29

21-500 Biała Podlaska

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| Delegatura w Chełmie |
| pl. Niepodległości 1, Blok E |
| 22-100 Chełm |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

Delegatura w Chełmie

pl. Niepodległości 1, Blok E

22-100 Chełm

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie |
| --- |
| Delegatura w Zamościu |
| ul. Staszica 29 |
| 22-400 Zamość |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Lublinie

Delegatura w Zamościu

ul. Staszica 29

22-400 Zamość

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Zielonej Górze |
| --- |
| ul. Kopernika 1 |
| 65-063 Zielona Góra |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Zielonej Górze

ul. Kopernika 1

65-063 Zielona Góra

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| ul. Piotrkowska 99 |
| 90-425 Łódź |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

ul. Piotrkowska 99

90-425 Łódź

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| Delegatura w Piotrkowie Trybunalskim |
| ul. Farna 8 |
| 97-300 Piotrków Trybunalski |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

Delegatura w Piotrkowie Trybunalskim

ul. Farna 8

97-300 Piotrków Trybunalski

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| Delegatura w Sieradzu |
| ul. Kościuszki 3 |
| 98-200 Sieradz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

Delegatura w Sieradzu

ul. Kościuszki 3

98-200 Sieradz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi |
| --- |
| Delegatura w Skierniewicach |
| ul. Trzcińska 18 |
| 96-100 Skierniewice |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Łodzi

Delegatura w Skierniewicach

ul. Trzcińska 18

96-100 Skierniewice

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie |
| --- |
| ul. Kanonicza 24 |
| 31-002 Kraków |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie

ul. Kanonicza 24

31-002 Kraków

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie |
| --- |
| Delegatura w Nowym Sączu |
| ul. Wiśniowieckiego 127 |
| 33-300 Nowy Sącz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie

Delegatura w Nowym Sączu

ul. Wiśniowieckiego 127

33-300 Nowy Sącz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie |
| --- |
| Delegatura w Tarnowie |
| ul. Konarskiego 15 |
| 33-100 Tarnów |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Krakowie

Delegatura w Tarnowie

ul. Konarskiego 15

33-100 Tarnów

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| ul. Nowy Świat 18/20 |
| 00-373 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

ul. Nowy Świat 18/20

00-373 Warszawa

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Ciechanowie |
| ul. Strażacka 6 |
| 06-400 Ciechanów |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Ciechanowie

ul. Strażacka 6

06-400 Ciechanów

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Ostrołęce |
| ul. Kościuszki 16 |
| 07-410 Ostrołęka |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Ostrołęce

ul. Kościuszki 16

07-410 Ostrołęka

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Płocku |
| ul. Zduńska 13a |
| 09-400 Płock |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Płocku

ul. Zduńska 13a

09-400 Płock

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Radomiu |
| ul. Żeromskiego 53 |
| 26-200 Radom |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Radomiu

ul. Żeromskiego 53

26-200 Radom

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie |
| --- |
| Delegatura w Siedlcach |
| ul. Bema 4a |
| 08-110 Siedlce |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Warszawie

Delegatura w Siedlcach

ul. Bema 4a

08-110 Siedlce

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Opolu |
| --- |
| ul. Piastowska 14 |
| 45-082 Opole |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Opolu

ul. Piastowska 14

45-082 Opole

POLSKA/POLAND

| Muzeum Śląska Opolskiego w Opolu |
| --- |
| ul. Św. Wojciecha 13 |
| 45-023 Opole |
| POLSKA/POLAND |

Muzeum Śląska Opolskiego w Opolu

ul. Św. Wojciecha 13

45-023 Opole

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| ul. Jagiellońska 29 |
| 37-700 Przemyśl |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

ul. Jagiellońska 29

37-700 Przemyśl

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| Delegatura w Krośnie |
| ul. Bieszczadzka 1 |
| 38-400 Krosno |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

Delegatura w Krośnie

ul. Bieszczadzka 1

38-400 Krosno

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| Delegatura w Rzeszowie |
| ul. Mickiewicza 7 |
| 35-064 Rzeszów |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

Delegatura w Rzeszowie

ul. Mickiewicza 7

35-064 Rzeszów

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu |
| --- |
| Delegatura w Tarnobrzegu |
| ul. 1 Maja 4 |
| 39-400 Tarnobrzeg |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Przemyślu

Delegatura w Tarnobrzegu

ul. 1 Maja 4

39-400 Tarnobrzeg

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku |
| --- |
| ul. Dojlidy Fabryczne 23 |
| 15-554 Białystok |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku

ul. Dojlidy Fabryczne 23

15-554 Białystok

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku |
| --- |
| Delegatura w Łomży |
| ul. Nowa 2 |
| 18-400 Łomża |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku

Delegatura w Łomży

ul. Nowa 2

18-400 Łomża

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku |
| --- |
| Delegatura w Suwałkach |
| ul. Sejneńska 13 |
| 16-400 Suwałki |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Białymstoku

Delegatura w Suwałkach

ul. Sejneńska 13

16-400 Suwałki

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku |
| --- |
| ul. Kotwiczników 20 |
| 80-822 Gdańsk |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku

ul. Kotwiczników 20

80-822 Gdańsk

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku |
| --- |
| Delegatura w Słupsku |
| ul. Jaracza 6 |
| 76-200 Słupsk |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Gdańsku

Delegatura w Słupsku

ul. Jaracza 6

76-200 Słupsk

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach |
| --- |
| ul. Francuska 12 |
| 40-015 Katowice |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach

ul. Francuska 12

40-015 Katowice

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach |
| --- |
| Delegatura w Bielsku-Białej |
| ul. Powstańców Śląskich 6 |
| 43-300 Bielsko-Biała |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach

Delegatura w Bielsku-Białej

ul. Powstańców Śląskich 6

43-300 Bielsko-Biała

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach |
| --- |
| Delegatura w Częstochowie |
| ul. Mirowska 8 |
| 42-217 Częstochowa |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Katowicach

Delegatura w Częstochowie

ul. Mirowska 8

42-217 Częstochowa

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Kielcach |
| --- |
| ul. Zamkowa 5 |
| 25-009 Kielce |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Kielcach

ul. Zamkowa 5

25-009 Kielce

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie |
| --- |
| ul. Podwale 1 |
| 10-076 Olsztyn |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie

ul. Podwale 1

10-076 Olsztyn

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie |
| --- |
| Delegatura w Elblągu |
| ul. Św. Ducha 19 |
| 82-300 Elbląg |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Olsztynie

Delegatura w Elblągu

ul. Św. Ducha 19

82-300 Elbląg

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| ul. Gołębia 2 |
| 61-834 Poznań |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

ul. Gołębia 2

61-834 Poznań

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Kaliszu |
| ul. Tuwima 10 |
| 62-800 Kalisz |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Kaliszu

ul. Tuwima 10

62-800 Kalisz

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Koninie |
| Posada, ul. Tuwima 2 |
| 62-530 Kazimierz Biskupi |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Koninie

Posada, ul. Tuwima 2

62-530 Kazimierz Biskupi

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Lesznie |
| pl. Komeńskiego 6 |
| 64-100 Leszno |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Lesznie

pl. Komeńskiego 6

64-100 Leszno

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu |
| --- |
| Delegatura w Pile |
| ul. Śniadeckich 46 |
| 64-920 Piła |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Poznaniu

Delegatura w Pile

ul. Śniadeckich 46

64-920 Piła

POLSKA/POLAND

| Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Szczecinie |
| --- |
| ul. Kuśnierska 14a |
| 70-536 Szczecin |
| POLSKA/POLAND |

Wojewódzki Urząd Ochrony Zabytków w Szczecinie

ul. Kuśnierska 14a

70-536 Szczecin

POLSKA/POLAND

| Narodowy Instytut Muzealnictwa i Ochrony Zbiorów |
| --- |
| ul. Okrężna 9 |
| 02-916 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Narodowy Instytut Muzealnictwa i Ochrony Zbiorów

ul. Okrężna 9

02-916 Warszawa

POLSKA/POLAND

| Biblioteka Narodowa |
| --- |
| al. Niepodległości 213 |
| 02-086 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Biblioteka Narodowa

al. Niepodległości 213

02-086 Warszawa

POLSKA/POLAND

| Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych |
| --- |
| ul. Rakowiecka 2D |
| 02-517 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych

ul. Rakowiecka 2D

02-517 Warszawa

POLSKA/POLAND

ПОРТУГАЛИЯ

| | Para as espécies bibliográficas






  Biblioteca Nacional de Portugal |
| --- | --- |
| Campo Grande, n.o 83 |
| 1749-081 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para as espécies bibliográficas

Biblioteca Nacional de Portugal

Campo Grande, n.o 83

1749-081 Lisboa

PORTUGAL

| | Para os bens do património arquivístico e fotográfico






  Direcção-Geral de Arquivos |
| --- | --- |
| Alameda da Universidade |
| 1649-010 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para os bens do património arquivístico e fotográfico

Direcção-Geral de Arquivos

Alameda da Universidade

1649-010 Lisboa

PORTUGAL

| | Para os bens do património audiovisual






  Cinemateca Portuguesa — Museu do Cinema, I.P. |
| --- | --- |
| Rua Barata Salgueiro, n.o 39 |
| 1269-059 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para os bens do património audiovisual

Cinemateca Portuguesa — Museu do Cinema, I.P.

Rua Barata Salgueiro, n.o 39

1269-059 Lisboa

PORTUGAL

| | Para os restantes bens culturais






  Secretaria de Estado da Cultura |
| --- | --- |
| Instituto dos Museus e da Conservação, I.P. |
| Palácio Nacional da Ajuda, Ala Sul — 4.o andar |
| Calçada da Ajuda |
| 1349-021 Lisboa |
| PORTUGAL |

Para os restantes bens culturais

Secretaria de Estado da Cultura

Instituto dos Museus e da Conservação, I.P.

Palácio Nacional da Ajuda, Ala Sul — 4.o andar

Calçada da Ajuda

1349-021 Lisboa

PORTUGAL

РУМЪНИЯ

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Alba (D.J.C.P.C.N. Alba) |
| --- |
| Str. Regina Maria nr. 20 |
| 510103 Alba Iulia |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Alba (D.J.C.P.C.N. Alba)

Str. Regina Maria nr. 20

510103 Alba Iulia

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Arad (D.J.C.P.C.N. Arad) |
| --- |
| Str. Gheorghe Lazăr nr. 21 |
| 310126 Arad |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Arad (D.J.C.P.C.N. Arad)

Str. Gheorghe Lazăr nr. 21

310126 Arad

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Argeș (D.J.C.P.C.N. Argeș) |
| --- |
| Piața Vasile Milea nr. 1 |
| 110053 Pitești |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Argeș (D.J.C.P.C.N. Argeș)

Piața Vasile Milea nr. 1

110053 Pitești

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bacău (D.J.C.P.C.N. Bacău) |
| --- |
| Str. Vasile Alecsandri nr. 41, etaj IV |
| 600011 Bacău |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bacău (D.J.C.P.C.N. Bacău)

Str. Vasile Alecsandri nr. 41, etaj IV

600011 Bacău

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bihor (D.J.C.P.C.N. Bihor) |
| --- |
| Str. Moscovei nr. 25 |
| 4110001 Oradea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bihor (D.J.C.P.C.N. Bihor)

Str. Moscovei nr. 25

4110001 Oradea

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bistrița-Năsăud (D.J.C.P.C.N. Bistrița-Năsăud) |
| --- |
| Str. Eremia Grigorescu nr. 6 |
| 420018 Bistrița |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Bistrița-Năsăud (D.J.C.P.C.N. Bistrița-Năsăud)

Str. Eremia Grigorescu nr. 6

420018 Bistrița

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Botoșani (D.J.C.P.C.N. Botoșani) |
| --- |
| Str. Unirii nr. 10 |
| 710221 Botoșani |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Botoșani (D.J.C.P.C.N. Botoșani)

Str. Unirii nr. 10

710221 Botoșani

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brașov (D.J.C.P.C.N. Brașov) |
| --- |
| Str. Michael Weiss nr. 22 |
| 500031 Brașov |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brașov (D.J.C.P.C.N. Brașov)

Str. Michael Weiss nr. 22

500031 Brașov

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brăila (D.J.C.P.C.N. Brăila) |
| --- |
| Str. Mihai Eminescu nr. 10-12 |
| 810024 Brăila |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Brăila (D.J.C.P.C.N. Brăila)

Str. Mihai Eminescu nr. 10-12

810024 Brăila

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Buzău (D.J.C.P.C.N. Buzău) |
| --- |
| Bd. Nicolae Bălcescu nr. 48 |
| 120525 Buzău |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Buzău (D.J.C.P.C.N. Buzău)

Bd. Nicolae Bălcescu nr. 48

120525 Buzău

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Caraș-Severin (D.J.C.P.C.N. Caraș-Severin) |
| --- |
| Piața 1 Decembrie 1918 nr. 30-31 |
| 320067 Reșița |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Caraș-Severin (D.J.C.P.C.N. Caraș-Severin)

Piața 1 Decembrie 1918 nr. 30-31

320067 Reșița

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Călărași (D.J.C.P.C.N. Călărași) |
| --- |
| Str. 13 Decembrie nr. 9 |
| 910014 Călărași |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Călărași (D.J.C.P.C.N. Călărași)

Str. 13 Decembrie nr. 9

910014 Călărași

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Cluj (D.J.C.P.C.N. Cluj) |
| --- |
| Piața Unirii nr. 1 |
| 400133 Cluj-Napoca |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Cluj (D.J.C.P.C.N. Cluj)

Piața Unirii nr. 1

400133 Cluj-Napoca

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Constanța (D.J.C.P.C.N. Constanța) |
| --- |
| Str. Mircea cel Bătrân nr. 106 |
| 900663 Constanța |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Constanța (D.J.C.P.C.N. Constanța)

Str. Mircea cel Bătrân nr. 106

900663 Constanța

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Covasna (D.J.C.P.C.N. Covasna) |
| --- |
| Str. Gabor Aron nr. 1 |
| 520003 Covasna |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Covasna (D.J.C.P.C.N. Covasna)

Str. Gabor Aron nr. 1

520003 Covasna

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dâmbovița (D.J.C.P.C.N. Dâmbovița) |
| --- |
| Piața Tricolorului nr. 1 |
| 130140 Târgoviște |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dâmbovița (D.J.C.P.C.N. Dâmbovița)

Piața Tricolorului nr. 1

130140 Târgoviște

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dolj (D.J.C.P.C.N. Dolj) |
| --- |
| Str. Amaradiei nr. 93-95 |
| 200170 Craiova |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Dolj (D.J.C.P.C.N. Dolj)

Str. Amaradiei nr. 93-95

200170 Craiova

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Galați (D.J.C.P.C.N. Galați) |
| --- |
| Str. Domnească nr. 84, bl. Miorița, sc. 1, ap. 2, et. I-II |
| 800215 Galați |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Galați (D.J.C.P.C.N. Galați)

Str. Domnească nr. 84, bl. Miorița, sc. 1, ap. 2, et. I-II

800215 Galați

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Giurgiu (D.J.C.P.C.N. Giurgiu) |
| --- |
| Str. Livezilor nr. 3 |
| 080246 Giurgiu |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Giurgiu (D.J.C.P.C.N. Giurgiu)

Str. Livezilor nr. 3

080246 Giurgiu

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Gorj (D.J.C.P.C.N. Gorj) |
| --- |
| Calea Eroilor nr. 15-17 |
| 210135 Târgu-Jiu |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Gorj (D.J.C.P.C.N. Gorj)

Calea Eroilor nr. 15-17

210135 Târgu-Jiu

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Harghita (D.J.C.P.C.N. Harghita) |
| --- |
| Piata Libertății nr. 5 |
| 530140 Miercurea-Ciuc |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Harghita (D.J.C.P.C.N. Harghita)

Piata Libertății nr. 5

530140 Miercurea-Ciuc

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Hunedoara (D.J.C.P.C.N. Hunedoara) |
| --- |
| Str. Octavian Goga nr. 1 |
| 330018 Deva |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Hunedoara (D.J.C.P.C.N. Hunedoara)

Str. Octavian Goga nr. 1

330018 Deva

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ialomița (D.J.C.P.C.N. Ialomița) |
| --- |
| Str. Matei Basarab nr. 26 |
| 920055 Slobozia |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ialomița (D.J.C.P.C.N. Ialomița)

Str. Matei Basarab nr. 26

920055 Slobozia

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Iași (D.J.C.P.C.N. Iași) |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr. 69 |
| 70075 Iași |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Iași (D.J.C.P.C.N. Iași)

Str. Ștefan cel Mare și Sfânt nr. 69

70075 Iași

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Maramureș (D.J.C.P.C.N. Maramureș) |
| --- |
| Str. Victoriei nr. 28 |
| 430142 Baia Mare |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Maramureș (D.J.C.P.C.N. Maramureș)

Str. Victoriei nr. 28

430142 Baia Mare

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mehedinți (D.J.C.P.C.N. Mehedinți) |
| --- |
| Aleea Mihai Gusita nr. 6, etaj 3 |
| 220055 Drobeta Turnu-Severin |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mehedinți (D.J.C.P.C.N. Mehedinți)

Aleea Mihai Gusita nr. 6, etaj 3

220055 Drobeta Turnu-Severin

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mureș (D.J.C.P.C.N. Mureș) |
| --- |
| Str. Mărăști nr. 8 |
| 540328 Târgu-Mureș |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Mureș (D.J.C.P.C.N. Mureș)

Str. Mărăști nr. 8

540328 Târgu-Mureș

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Neamț (D.J.C.P.C.N. Neamț) |
| --- |
| Bd. Traian nr. 17, bl. A4, etaj I |
| 610136 Piatra-Neamț |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Neamț (D.J.C.P.C.N. Neamț)

Bd. Traian nr. 17, bl. A4, etaj I

610136 Piatra-Neamț

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Olt (D.J.C.P.C.N. Olt) |
| --- |
| Str. Mănăstirii nr. 6 |
| 230041 Slatina |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Olt (D.J.C.P.C.N. Olt)

Str. Mănăstirii nr. 6

230041 Slatina

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Prahova (D.J.C.P.C.N. Prahova) |
| --- |
| Str. Nicolae Iorga nr. 18 |
| 100537 Ploiești |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Prahova (D.J.C.P.C.N. Prahova)

Str. Nicolae Iorga nr. 18

100537 Ploiești

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Satu Mare (D.J.C.P.C.N. Satu Mare) |
| --- |
| Piața 25 Octombrie nr. 1 |
| 440026 Satu Mare |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Satu Mare (D.J.C.P.C.N. Satu Mare)

Piața 25 Octombrie nr. 1

440026 Satu Mare

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sălaj (D.J.C.P.C.N. Sălaj) |
| --- |
| Piața Iuliu Maniu nr. 13 |
| 450016 Zalău |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sălaj (D.J.C.P.C.N. Sălaj)

Piața Iuliu Maniu nr. 13

450016 Zalău

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sibiu (D.J.C.P.C.N. Sibiu) |
| --- |
| Str. Tribunei nr. 6 |
| 550176 Sibiu |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Sibiu (D.J.C.P.C.N. Sibiu)

Str. Tribunei nr. 6

550176 Sibiu

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Suceava (D.J.C.P.C.N. Suceava) |
| --- |
| Str. Mihai Viteazu nr. 27 |
| 720061 Suceava |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Suceava (D.J.C.P.C.N. Suceava)

Str. Mihai Viteazu nr. 27

720061 Suceava

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Teleorman (D.J.C.P.C.N. Teleorman) |
| --- |
| Str. Dunării nr. 222, bl. 911, sc. E, ap. 40 |
| 140065 Alexandria |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Teleorman (D.J.C.P.C.N. Teleorman)

Str. Dunării nr. 222, bl. 911, sc. E, ap. 40

140065 Alexandria

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Timiș (D.J.C.P.C.N. Timiș) |
| --- |
| Str. Episcop Augustin Pacha nr. 8 |
| 300055 Timișoara |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Timiș (D.J.C.P.C.N. Timiș)

Str. Episcop Augustin Pacha nr. 8

300055 Timișoara

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Tulcea (D.J.C.P.C.N. Tulcea) |
| --- |
| Str. Isaccei nr. 20 |
| 820241 Tulcea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Tulcea (D.J.C.P.C.N. Tulcea)

Str. Isaccei nr. 20

820241 Tulcea

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vaslui (D.J.C.P.C.N. Vaslui) |
| --- |
| Str. Ștefan cel Mare nr. 79 |
| 730168 Vaslui |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vaslui (D.J.C.P.C.N. Vaslui)

Str. Ștefan cel Mare nr. 79

730168 Vaslui

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vâlcea (D.J.C.P.C.N. Vâlcea) |
| --- |
| Str. Tudor Vladimirescu nr. 1 |
| 240168 Râmnicu-Vâlcea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vâlcea (D.J.C.P.C.N. Vâlcea)

Str. Tudor Vladimirescu nr. 1

240168 Râmnicu-Vâlcea

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vrancea (D.J.C.P.C.N. Vrancea) |
| --- |
| Str. Nicolae Titulescu nr. 1 |
| 620018 Focșani |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Vrancea (D.J.C.P.C.N. Vrancea)

Str. Nicolae Titulescu nr. 1

620018 Focșani

ROMÂNIA

| Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ilfov (D.J.C.P.C.N. Ilfov) |
| --- |
| Str. Studioului nr. 1 |
| 070000 Buftea |
| ROMÂNIA |

Direcția Județeană pentru Cultură și Patrimoniul Național Ilfov (D.J.C.P.C.N. Ilfov)

Str. Studioului nr. 1

070000 Buftea

ROMÂNIA

| Direcția pentru Cultură și Patrimoniul Național București (D.C.P.C.N. București) |
| --- |
| Str. Sfântul Ștefan nr. 3, sector 2 |
| 023996 București |
| ROMÂNIA |

Direcția pentru Cultură și Patrimoniul Național București (D.C.P.C.N. București)

Str. Sfântul Ștefan nr. 3, sector 2

023996 București

ROMÂNIA

СЛОВЕНИЯ

| Ministrstvo za kulturo Republike Slovenije |
| --- |
| The ministry of culture of The Republic of Slovenia |
| Maistrova 10 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIA |

Ministrstvo za kulturo Republike Slovenije

The ministry of culture of The Republic of Slovenia

Maistrova 10

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIA

СЛОВАШКАТА РЕПУБЛИКА

| Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky/Ministry of Culture of the Slovak Republic |
| --- |
| sekcia kultúrneho dedičstva/Section of Cultural Heritage |
| Námestie SNP 33 |
| 813 31 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky/Ministry of Culture of the Slovak Republic

sekcia kultúrneho dedičstva/Section of Cultural Heritage

Námestie SNP 33

813 31 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

| Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky/Ministry of the Interior of the Slovak Republic |
| --- |
| sekcia verejnej správy/Section of Public Administration |
| odbor archívov/Department of archives |
| Križkova 7 |
| 811 04 Bratislava |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky/Ministry of the Interior of the Slovak Republic

sekcia verejnej správy/Section of Public Administration

odbor archívov/Department of archives

Križkova 7

811 04 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

ФИНЛАНДИЯ

| Museovirasto (National Board of Antiquities) |
| --- |
| Nervanderinkatu 13 |
| FI-00100 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Museovirasto (National Board of Antiquities)

Nervanderinkatu 13

FI-00100 Helsinki

SUOMI/FINLAND

| Valtion taidemuseo (National Gallery) |
| --- |
| Kaivokatu 2 |
| FI-00100 Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Valtion taidemuseo (National Gallery)

Kaivokatu 2

FI-00100 Helsinki

SUOMI/FINLAND

ШВЕЦИЯ

| The Swedish National Heritage Board |
| --- |
| Riksantikvarieämbetet |
| Box 5405 |
| SE-114 84 Stockholm |
| SVERIGE |

The Swedish National Heritage Board

Riksantikvarieämbetet

Box 5405

SE-114 84 Stockholm

SVERIGE

| National Library of Sweden |
| --- |
| Kungliga biblioteket |
| Box 5039 |
| SE-102 41 Stockholm |
| SVERIGE |

National Library of Sweden

Kungliga biblioteket

Box 5039

SE-102 41 Stockholm

SVERIGE

| National Archives |
| --- |
| Riksarkivet |
| Box 12541 |
| SE-102 29 Stockholm |
| SVERIGE |

National Archives

Riksarkivet

Box 12541

SE-102 29 Stockholm

SVERIGE

| Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde |
| --- |
| Box 161 76 |
| SE-103 24 Stockholm |
| SVERIGE |

Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde

Box 161 76

SE-103 24 Stockholm

SVERIGE

| Nordiska museet |
| --- |
| Box 27820 |
| SE-115 93 Stockholm |
| SVERIGE |

Nordiska museet

Box 27820

SE-115 93 Stockholm

SVERIGE

ОБЕДИНЕНОТО КРАЛСТВО

| Arts Council, England |
| --- |
| Acquisitions, Exports, Loans and Collections Unit |
| 14 Great Peter Street |
| London |
| SW1P 3NQ |
| UNITED KINGDOM |

Arts Council, England

Acquisitions, Exports, Loans and Collections Unit

14 Great Peter Street

London

SW1P 3NQ

UNITED KINGDOM

---

(1)  ОВ L 39, 10.2.2009 г., стр. 1.

---

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/43

---

Информация от Швеция във връзка с прилагането на Директива 2010/35/ЕС на Европейския парламент и на Съвета

2012/C 72/09

Съгласно член 34 от Директива 2010/35/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 16 юни 2010 г. относно транспортируемото оборудване под налягане, Швеция информира Комисията, че ще прилага преходна разпоредба 2 от приложение II към Директива 2010/35/ЕС.

---

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/44

---

Актуализиране на референтните стойности за преминаване на външните граници, посочени в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 562/2006 на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Кодекс на Общността за режима на движение на лица през границите (Кодекс на шенгенските граници) (ОВ C 247, 13.10.2006 г., стр. 19; ОВ C 153, 6.7.2007 г., стр. 22; ОВ C 182, 04.8.2007 г., стр. 18; ОВ C 57, 1.3.2008 г., стр. 38; ОВ C 134, 31.5.2008 г., стр. 19; ОВ C 37, 14.2.2009 г., стр. 8; ОВ C 35, 12.2.2010 г., стр. 7; ОВ C 304, 10.11.2010 г., стр. 5; ОВ C 24, 26.1.2011 г., стр. 6; ОВ C 157, 27.5.2011 г., стр. 8; ОВ C 203, 9.7.2011 г., стр. 16; ОВ C 11, 13.1.2012 г., стр. 13)

2012/C 72/10

Публикуването на референтните стойности за преминаване на външните граници, посочени в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 562/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 15 март 2006 г. за създаване на Кодекс на Общността за режима на движение на лица през границите (Кодекс на шенгенските граници) е въз основа на информацията, изпратена от държавите-членки на Комисията в съответствие с член 34 от Кодекса на шенгенските граници.

В допълнение на публикуването в Официален вестник, информацията се актуализира ежемесечно на уебсайта на Генерална дирекция „Вътрешни работи“.

ЕСТОНИЯ

Информация, заменяща информацията, публикувана ОВ C 247, 13.10.2006 г.

Съгласно естонското право чужденци, пристигащи в Естония без писмо-покана, следва при поискване от страна на граничен служител при влизане в страната да представят доказателство, че разполагат с достатъчно парични средства за покриване на разходите по престоя си в Естония, и за отпътуване от страната. За достатъчно парични средства на ден по време на разрешения престой се счита сумата от 0,2 пъти минималната месечна заплата, утвърдена от правителството на републиката, т.е. 58 EUR.

В противен случай лицето, което кани чужденеца, следва да поеме отговорност за разходите по неговия престой в Естония и за отпътуване от страната.

ФРАНЦИЯ

Информация, заменяща информацията, публикувана ОВ C 247, 13.10.2006 г.

Референтната стойност на средствата, необходими за издръжка за планирания престой на чужденците или за тяхното транзитно преминаване през Франция към трета държава, във Франция съответства на стойността на минималната работна заплата (SMIC), изчислена за ден въз основа на курса, фиксиран на 1 януари на съответната година.

Тази стойност се преразглежда редовно в съответствие с промените в издръжката на живота във Франция:

| — | автоматично, когато индексът на цените нарасне с повече от 2 %, |
| --- | --- |

—

автоматично, когато индексът на цените нарасне с повече от 2 %,

| — | с решение на правителството, след становище на националната комисия за колективно договаряне, за увеличение, което надвишава нарастването на цените. |
| --- | --- |

—

с решение на правителството, след становище на националната комисия за колективно договаряне, за увеличение, което надвишава нарастването на цените.

От 1 януари 2012 г., дневната стойност на SMIC (Salaire Minimum Interprofessionnel de Croissance) възлиза на 65 EUR.

Притежателите на документ за настаняване („attestation d'accueil“) трябва да разполагат с минимална сума, равняваща се на половината от SMIC, за да останат във Франция. Следователно тази сума се равнява на 32,50 EUR.

---

V Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 10.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 72/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 72/45

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.6521 — Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta)

(текст от значение за ЕИП)

2012/C 72/11

| 1. | На 1 март 2012 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Talanx International AG („TINT“, Германия) и Meiji Yasuda Life Insurance Company („My“, Япония) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над цялото предприятие Towarzystwo Ubezpieczeń I reasekuracji Warta SA („Warta“, Полша), с изключение на неговите дъщерни дружества Powszechne Towarzystwo Emerytalne Warta Towarzystwo Funduszy Inwestycyjnych SA и KBC Towarzystwo Funduszy Inwestycyjnych SA, посредством покупка на дялове/акции. |
| --- | --- |

1.

На 1 март 2012 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Talanx International AG („TINT“, Германия) и Meiji Yasuda Life Insurance Company („My“, Япония) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над цялото предприятие Towarzystwo Ubezpieczeń I reasekuracji Warta SA („Warta“, Полша), с изключение на неговите дъщерни дружества Powszechne Towarzystwo Emerytalne Warta Towarzystwo Funduszy Inwestycyjnych SA и KBC Towarzystwo Funduszy Inwestycyjnych SA, посредством покупка на дялове/акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие TINT: застраховка „живот“, застраховка, различна от застраховката „живот“, презастраховане, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие TINT: застраховка „живот“, застраховка, различна от застраховката „живот“, презастраховане,

| — | за предприятие MY: застраховка „живот“, застраховка, различна от застраховката „живот“, презастраховане, |
| --- | --- |

—

за предприятие MY: застраховка „живот“, застраховка, различна от застраховката „живот“, презастраховане,

| — | за предприятие Warta: застраховка „живот“, застраховка, различна от застраховката „живот“, презастраховане. |
| --- | --- |

—

за предприятие Warta: застраховка „живот“, застраховка, различна от застраховката „живот“, презастраховане.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.6521 — Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.6521 — Talanx International/Meiji Yasuda Life Insurance/Warta на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

---