# Eiropas Savienības C 101/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.101.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 101 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 4. aprīlis |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.101.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 101

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 4. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 101/01 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 101/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  ) | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 101/01

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2012/C 101/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  )

Cinven/George Topco

1

4

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 101/03 | Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām: 1,00 % 2012. gada 1. aprīlis – Euro maiņas kurss | 5 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 101/03

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām: 1,00 % 2012. gada 1. aprīlis – Euro maiņas kurss

5

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 101/04 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 6 |
| 2012/C 101/05 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 13 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2012/C 101/04

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

6

2012/C 101/05

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 4.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/1

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 101/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.12.2011. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34122 (11/N) |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme |
| Juridiskais pamats | Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’ |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts saskaņā ar apstiprinātu shēmu |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta veids | Rekapitalizācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 380 milj. |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | — |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministry of Finance |
| Nikis 5-7 |
| 101 65 Athens |
| GREECE |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.12.2011.

Atbalsts Nr.

SA.34122 (11/N)

Dalībvalsts

Grieķija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme

Juridiskais pamats

Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts saskaņā ar apstiprinātu shēmu

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta veids

Rekapitalizācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 380 milj.

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

—

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministry of Finance

Nikis 5-7

101 65 Athens

GREECE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.2.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34148 (11/N) |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας


  Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Juridiskais pamats | Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας


  Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta veids | Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 10 000 milj. |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 30.6.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ypourgeio Oikonomikwn |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.2.2012.

Atbalsts Nr.

SA.34148 (11/N)

Dalībvalsts

Grieķija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Juridiskais pamats

Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta veids

Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 10 000 milj.

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 30.6.2012.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ypourgeio Oikonomikwn

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.2.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34149 (11/N) |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας


  Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas |
| Juridiskais pamats | N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»


  N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis» |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai |
| Atbalsta veids | Garantija, citi līdzdalības veidi pamatkapitālā |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 98 000 milj. |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | līdz 30.6.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Finanšu starpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών


  Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn |
| Cita informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.2.2012.

Atbalsts Nr.

SA.34149 (11/N)

Dalībvalsts

Grieķija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας

Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas

Juridiskais pamats

N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»

N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis»

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts nopietnu ekonomikas traucējumu kompensēšanai

Atbalsta veids

Garantija, citi līdzdalības veidi pamatkapitālā

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 98 000 milj.

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

līdz 30.6.2012.

Tautsaimniecības nozares

Finanšu starpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 4.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/4

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6520 – Cinven/George Topco)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 101/02

Komisija 2012. gada 15. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6520. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6520. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 4.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/5

---

Eiropas Centrālās bankas noteiktā procentu likme tās refinansēšanas operācijām (1):

1,00 % 2012. gada 1. aprīlis

Euro maiņas kurss (2)

2012. gada 3. aprīlis

2012/C 101/03

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3315 |
| JPY | Japānas jena | 109,30 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4404 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83255 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,7938 |
| CHF | Šveices franks | 1,2035 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,5600 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,621 |
| HUF | Ungārijas forints | 293,80 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7007 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1357 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3775 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3677 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2848 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3206 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3386 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6203 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6674 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 496,77 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,2324 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,3781 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4933 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 167,71 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0607 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,791 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,0237 |
| THB | Taizemes bāts | 41,037 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4342 |
| MXN | Meksikas peso | 16,9593 |
| INR | Indijas rūpija | 67,5140 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3315

JPY

Japānas jena

109,30

DKK

Dānijas krona

7,4404

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83255

SEK

Zviedrijas krona

8,7938

CHF

Šveices franks

1,2035

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,5600

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,621

HUF

Ungārijas forints

293,80

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7007

PLN

Polijas zlots

4,1357

RON

Rumānijas leja

4,3775

TRY

Turcijas lira

2,3677

AUD

Austrālijas dolārs

1,2848

CAD

Kanādas dolārs

1,3206

HKD

Hongkongas dolārs

10,3386

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6203

SGD

Singapūras dolārs

1,6674

KRW

Dienvidkorejas vona

1 496,77

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,2324

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,3781

HRK

Horvātijas kuna

7,4933

IDR

Indonēzijas rūpija

12 167,71

MYR

Malaizijas ringits

4,0607

PHP

Filipīnu peso

56,791

RUB

Krievijas rublis

39,0237

THB

Taizemes bāts

41,037

BRL

Brazīlijas reāls

2,4342

MXN

Meksikas peso

16,9593

INR

Indijas rūpija

67,5140

---

(1)  Kurss, kas pielietots nesenos darījumos ir ņemts pirms norādītās dienas. Mainīgā kursa gadījumā procentu likme ir marginālā likme.

(2)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 4.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/6

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 101/04

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“QUESO CAMERANO”

EK Nr.: ES-PDO-0005-0767-19.03.2009

AĢN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums:

“Queso Camerano”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Queso Camerano” ir siers, kam raksturīga kompakta un stingra konsistence, tā masā praktiski nav acojuma un ieplaisājumu; sieru pārgriežot, redzams, ka tā masa ir viendabīgi baltā vai vieglā ziloņkaula krāsas tonī, grieziena vietas virsma ir gluda vai ar retām plaisiņām, masa ir elastīga un izturīga pret mehānisku iedarbību. Sieru pagatavo no kazas piena, kuru sarecina ar dabisko kazlēna himozīnu; tas ir neliela izmēra siers, kas sver no 200 līdz 1 200 gramiem, un tauku saturs tā sausnā ir vismaz 35 %. Tam ir saplacināta cilindra forma ar līdzenu augšpusi un apakšpusi un izliektiem sāniem. Uz tā virsas redzami izmantotās klūdziņu pinumu veidnes nospiedumi. Siers ir sūrs un dabiski vienkāršs, tas radīts nabadzīgos un bieži vien saimnieciski mazāknozīmīgos apstākļos, toties pilnībā saglabājis savvaļas augu valsts svaigumu.

“Queso Camerano”, kas gatavots kā mīkstas masas siers ar dabisko sūkalu notecināšanas paņēmienu, kad siera receklis sapresējas tikai ar paša svaru, var arī nogatavināt. Atkarībā no nogatavināšanas procesa tam var būt šādi nosaukumi:

| — | Queso camerano fresco (svaigs “Queso Camerano”) – gatavs patēriņam uzreiz pēc izgatavošanas; |
| --- | --- |

—

Queso camerano fresco (svaigs “Queso Camerano”) – gatavs patēriņam uzreiz pēc izgatavošanas;

| — | Queso Camerano Tierno (jauns “Queso Camerano”) – pēc izgatavošanas procesa beigām nogatavina vismaz 15 dienas; |
| --- | --- |

—

Queso Camerano Tierno (jauns “Queso Camerano”) – pēc izgatavošanas procesa beigām nogatavina vismaz 15 dienas;

| — | Queso Camerano semicurado (pusnogatavināts “Queso Camerano”) – pēc izgatavošanas procesa beigām nogatavina vismaz 30 dienas; |
| --- | --- |

—

Queso Camerano semicurado (pusnogatavināts “Queso Camerano”) – pēc izgatavošanas procesa beigām nogatavina vismaz 30 dienas;

| — | Queso Camerano Curado (nogatavināts “Queso Camerano”) – pēc izgatavošanas procesa beigām nogatavina vismaz 75 dienas. |
| --- | --- |

—

Queso Camerano Curado (nogatavināts “Queso Camerano”) – pēc izgatavošanas procesa beigām nogatavina vismaz 75 dienas.

Atkarībā no nogatavināšanas ilguma svaigam un jaunam sieram masa var būt mīksta vai pusmīksta un bez mizas, bet pusnogatavinātam un nogatavinātam sieram masa ir puscieta vai cieta un ar skaidri izteiktu mizu, kas lielākā vai mazākā mērā klāta ar pelējumu.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Visam pienam, no kura gatavo “Queso Camerano”, jābūt iegūtam noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un slauktam no veselīgām Serrana, Murciana-Granadina, Malagueña un Alpina šķirnes kazām vai šo šķirņu krustojumos izaudzētām kazām, jāatbilst spēkā esošajiem sanitāri higiēniskajiem noteikumiem un jābūt ar šādām īpašībām:

| — | tīram un bez netīrumiem, |
| --- | --- |

—

tīram un bez netīrumiem,

| — | bez jaunpiena, medikamentu un konservantu piejaukuma. |
| --- | --- |

—

bez jaunpiena, medikamentu un konservantu piejaukuma.

Pēc sastāva saimniecībā iegūtā piena īpašības ir šādas –

| — | olbaltumvielas: vismaz 3,3 procenti; |
| --- | --- |

—

olbaltumvielas: vismaz 3,3 procenti;

| — | tauki: vismaz 4 procenti; |
| --- | --- |

—

tauki: vismaz 4 procenti;

| — | kopējā ekstrahējamā sausna: vismaz 13 procenti; |
| --- | --- |

—

kopējā ekstrahējamā sausna: vismaz 13 procenti;

| — | Dornic grādos izteiktais maksimālais titrējamais skābums (pienu ievedot sierotavā): 15°; |
| --- | --- |

—

Dornic grādos izteiktais maksimālais titrējamais skābums (pienu ievedot sierotavā): 15°;

| — | pH: vismaz 6,5. |
| --- | --- |

—

pH: vismaz 6,5.

Piena sarecināšanai izmantotais ferments ir dabiskais kazlēna izcelsmes himozīns.

Svaigu, jaunu un pusnogatavinātu sieru iegūst no pasterizēta piena, bet nogatavinātu sieru – no svaigpiena vai pasterizēta piena.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Slaucamie dzīvnieki barojas dabiskajās ganībās pārsvarā ar krūmaugiem, kuru dažādās īpašības attiecīgi ietekmē siera organoleptiskās īpašības. Kazas tiek laistas ganībās un uzņem tur barību katru dienu un visu gadu, ja vien laikapstākļi to nekavē, izņemot atnešanās laiku, kad kazas paliek kūtī, lai aprūpētu savus mazuļus.

Ganībās saņemto barību pastāvīgi papildina subprodukti, galvenokārt graudaugu salmi, vīnogulāju lapas, olīvkoku zariņi, mandeļu ārējie augļapvalki, dārzaugu rugāji, biešu mīkstumi un konservu rūpniecības blakusprodukti, kuru izcelsme ir noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kā arī pupiņas un zirņi, un papildbarības ar augstu uzturvērtību uz salmu bāzes, kam pievienoti zirņi, auzas, kukurūza, pupas un dehidratēta lucerna, un sējas vīķi. Ja iespējams, graudaugus kazkopji audzē paši, un papildbarības izcelsme ir noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Normālos laikapstākļos ganībās uzņemtā barība un izēdinātie subprodukti veido aptuveni 80 % no ikdienas barības devas.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Kazas piena slaukšana, dzesēšana, uzglabāšana, savākšana un transportēšana, kā arī siera iegūšana, nogatavināšana un glabāšana ir pilnībā kontrolēti procesi un norisinās apstiprinātās un attiecīgi aprīkotās vietās noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

“Queso Camerano” izgatavo pēc īpašas metodes, kas pēc būtības ir tāda svaiga kazas siera pagatavošana, kuru pēc tam var arī nogatavināt ilgākā vai mazāk ilgā laikposmā.

Galvenā izejviela “Queso Camerano” pagatavošanai ir kazas piens, jo sākotnēji, kad saimnieciskās darbības virziens bija iztikas nodrošināšana, kalniešiem bija sava kaza, kas deva ģimenes patēriņam vajadzīgo pienu, bet pārpalikušo pienu pārstrādāja sierā.

“Queso Camerano” joprojām gatavo gandrīz tāpat, kā to darīja pašā sākumā. Notikušas vienīgi tehniskas dabas pārmaiņas – uzlabotas izgatavošanas sistēmas, lai ražotu sieru lielākā daudzumā un ar augstu kvalitāti un labākajos sanitāri higiēniskajos apstākļos.

“Queso Camerano” gatavo kā mīkstas masas sieru, kura receklī arī pēc vairākkārtīgas sagraizīšanas paliek diezgan daudz mitruma. Šo recekli iegūst, sarecinot pienu ar dabisko dzīvnieku izcelsmes himozīna fermentu, ko iegūst no kazlēnu kuņģiem.

Sagraizītajam receklim notecinot sūkalas, neizmanto nekādu mehāniskas presēšanas paņēmienu, kā to dara vairumam sieru, jo pēc šā siera masas sagraizīšanas to iepilda raksturīgā veidnē jeb “grozā” (“cilla”), kas piešķir sieram tā galīgo formu un lielumu, vienlaikus atstājot uz tā virsas klūdziņu pinumu nospiedumus, un nekāda ārējas iedarbības presēšana vairs nav vajadzīga.

Tādējādi šī īpašā veidne nodrošina, ka siera masa, kas tajā atrodas, smaguma spēka dēļ pati ar savu svaru darbojas kā prese, un sūkalas notek dabīgi, lēni un ilgstoši, tā ka masa, kas sākumā ir mīksta, pakāpeniski kļūst arvien blīvāka.

Šo sieru patērē galvenokārt svaigu, bet, lai pagarinātu produkta derīguma termiņu, to nogatavina. Ja svaigu “Queso Camerano” nogatavina, process aizsākas, kad mitruma saturs vēl ir augsts: tas tieši ietekmē ar pienskābi saistītās īpašības un turklāt veicina proteolīzi, kas nav raksturīgi citiem Pireneju pussalas sieriem.

Ja “Queso Camerano” nogatavina, tad šis process jaunam sieram ilgst vismaz 15 dienas, pusnogatavinātam – 30 dienas, bet nogatavinātam – 75 dienas. Jo ilgāk sieru nogatavina, jo biezāka tam veidojas miza.

Nogatavināšanas laikā siera ritulīšus regulāri apvērš un tīra. “Queso Camerano” nogatavinot ilgstošāk (≥ 30 dienas), ritulīšu virsmu var ieziest ar olīveļļu, lai pelējumu veidošanās uz tā virsmas norisinātos kontrolēti; šādi izmantota olīveļļa netiek uzskatīta par izejvielu.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Jaunu, pusnogatavinātu un nogatavinātu sieru var piedāvāt ar visu mizu un iesaiņotu noņemamā plēvē, noņemamā vakuumiepakojuma maisiņā, papīra maisiņā vai ar celofānu aplīmētā papīrā. Svaigu sieru fasē bļodiņās vai termiski veidotos traukos; šādi var fasēt arī jaunu sieru.

Tirdzniecības tīklā šo sieru piedāvā tikai veselā ritulītī.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

“Queso Camerano” ir jābūt marķētam ar etiķeti, ko apstiprinājusi aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Queso Camerano” regulatīvā padome un kas ir vienota visiem uzņēmējiem, kuri realizē sieru ar šo ACVN. Ar lielāka izmēra burtiem norādīta produkta tirdzniecības zīme. Norāde “D.O.P. QUESO CAMERANO” atveidota ar 20 % mazākiem burtiem. Savukārt ar burtiem, kuru lielums nepārsniedz 2 mm, norāda sierotavas atrašanās vietu, adresi, kā arī apdzīvotās vietas un provinces nosaukumu.

Regulatīvās padomes atļauto etiķeti drīkst izmantot visi uzņēmēji, kas atbilst specifikācijā izklāstītajām prasībām.

Image

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ar šo nosaukumu aizsargātā siera iegūšanai derīgā piena ražošanas apgabals sakrīt ar siera gatavošanas un nogatavināšanas apgabalu, un tas aptver visu to pašvaldību teritoriju, kas atrodas Rioja Alta, Sierra Rioja Alta, Sierra Rioja Media un Sierra de Rioja Baja komarkā; tajā ietilpst arī šādu Rioja Media komarkas pašvaldību teritorija: Daroca, Lagunilla de Jubera, Logroño, Ocón, Santa Engracia un Villamediana de Iregua, bet Rioja Baja komarkā – šādu pašvaldību teritorija: Aguilar del Río Alhama, Arnedo, Autol, Bergasa, Bergasillas, Cervera del Río Alhama, Grávalos, Herce, Igea, Pradejón, Quel, Santa Eulalia Bajera, Tudelilla un Villarroya.

No 503 388 ha kopējās Larjohas autonomā apgabala platības 407 149 ha aizņem noteiktais ražošanas apgabals.

Nosakot aizsargātā ģeogrāfiskā apgabala robežas, par pamatu ņemts kazu ganāmpulku izvietojums, kam bijusi sava nozīme ražošanas metodes aizsākumā, kā arī dabisko un krūmāju ganību dažādība un bagātība, lauksaimnieciskās ražošanas blakusproduktu un rugāju izmantojums.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Kaut arī Larjoha ir Spānijas ziemeļos, tur valda skaidri izteikts Vidusjūras klimats. Ģeogrāfiski tā atrodas starp Sierra de Cantabria kalnieni, kas to pasargā no mitrajiem ziemeļu vējiem, un Ibērijas kalnu masīvu.

Uz dienvidiem no Larjohas atrodas Sierra de Cameros, vieta, kurā radies “Queso Camerano”, taču patlaban tas ir viens no ekonomiski atpalikušākajiem apgabaliem. Turienes klimatiskajiem apstākļiem raksturīgi reti nokrišņi un nevienmērīgs to sadalījums, skarbs aukstums ziemā un karstums vasarā, īsi pavasari un rudeņi, biežas un vēlīnas salnas.

Senāk apgabalā bijis daudz kazu ganāmpulku, kas turēti ekstensīvās ganīšanas apstākļos, pārdzenot tos no līdzenumiem uz kalnienēm un otrādi, kā par to stāsta Enric Canut (1988) darbā “Manual de Quesos, Queseros y Quesómanos”. Pēc Ensenada (XVIII gs.) kadastra var konstatēt, ka kazu ganāmpulks bijis gan Ebro līdzenuma apgabalā, gan arī Logroño un Haro.

Noteiktā apgabala augšņu īpašības arī veicina bagātīgas augu valsts un dabisko pļavu attīstību; pārsvarā tur ir mežu brūnzemju augsnes un brūnzemes, kas izveidojušās gan uz Damandas (Demanda) grēdas paleozoja slānekļa, gan arī uz Trias smilšakmens cilmieža. Vairums šo augšņu ir ļoti labvēlīgas mežaudžu, it īpaši biezu krūmāju pamežu saaugšanai, jo šo augšņu augšējais horizonts ir bagāts ar organiskajām vielām, savukārt citas augsnes veicina sila viršu un ēriku augšanu.

Savvaļas augu valsti šeit veido uleksi, kalnu uleksi, timiāns, rozmarīns, kazenes, baltērkšķi [vilkābeles], irbulenes, virši, Vidusjūras ērikas, kadiķi un daudz citu sugu; savukārt ražas atlikumi un citi noteiktā ģeogrāfiskā apgabala lauksaimnieciskās ražošanas atlikumprodukti dabiskā kārtā papildina kazu ganāmpulku barību, kas piešķir sieram bagātīgu un sātīgu garšu.

Tādējādi augsnes un klimatisko apstākļu dēļ apgabalā izveidojušās bagātīgas dabiskās zālāju un krūmāju pļavas, sniedzot lopbarību ar augstu uzturvērtību; rezultātā izslauktais piens izceļas ar raksturīgām īpašībām tauku, proteīnu, cukuru un minerālsāļu ziņā un tieši ietekmē siera garšu, jo, pateicoties no senčiem pārmantotajai un uzlabotajai gatavošanas tradīcijai, šīs īpašības pilnībā pāriet sierā.

Siera pirmie pagatavotāji bija toreizējie kalnu apgabala lopkopji un iedzīvotāji, kas, pielāgodamies vides radītajiem ierobežojumiem un trūcīgajām satiksmes iespējām, izstrādāja “Queso Camerano” gatavošanas sistēmu, lai, šādi paildzinot pārpalikušā kazas piena glabāšanas laiku, lietderīgi izmantotu šo kalniešu dzīvē tik svarīgo pārtikas produktu, kam ir liela nozīme viņu tradicionālajā virtuvē, rituālos un svinībās.

Pagājušā gadsimta 60. gadu beigās un septiņdesmito gadu sākumā kazu ganāmpulku daudzums un siera ražošanas apjomi samazinājās; tās bija sekas tam, ka iedzīvotāji pameta kalnu apvidus un pārcēlās uz līdzenumu, kā arī mežsaimniecības politikai, kas, atbalstot apmežošanu, liedza kazām ganīties mežos. Tomēr paraža gatavot “Queso Camerano” mājamatnieciskos apstākļos no pašu saimniecībās audzēto kazu piena saglabājās līdz pat mūsu dienām, pateicoties ģimenes patēriņam un pārdošanai pēc pasūtījuma.

Rezultātā cilvēkfaktoru vidū sava nozīme ir “Queso Camerano” gatavošanas procesa pārzināšanai, ko siera meistari pārmantojuši no paaudzes paaudzē un seno ražošanas metodi lieliski pratuši apvienot ar tehnoloģiskiem uzlabojumiem, kas nodrošina sanitāri higiēnisko prasību ievērošanu pilnībā.

5.2.   Produkta specifika:

“Queso Camerano” ir produkts, ko ražo tikai no kazas piena; tā izcelsme ir Larjohas kalnos, apvidū, kas pazīstams kā Sierra de Cameros, no kurienes arī cēlies siera nosaukums.

“Queso Camerano” sieram laba slava ir jau vairākus gadsimtus; par to liecina arī Gonzalo de Berceo XI gadsimtā sarakstītais darbs “Vida de San Millán”, kurā teikts:

| | Unas tierras dan vino, en otras dan dineros, |
| --- | --- |

Unas tierras dan vino, en otras dan dineros,

| | En aguna Çevera, en alguantas carneros, |
| --- | --- |

En aguna Çevera, en alguantas carneros,

| | Fierro traen en Alava e cunnos de azeros, |
| --- | --- |

Fierro traen en Alava e cunnos de azeros,

| | Quesos dan en ofrendas por todos los camberos. |
| --- | --- |

Quesos dan en ofrendas por todos los camberos.

Saskaņā ar Eiropas Savienības finansēto projektu “Euroterroirs”, kura mērķis ir Eiropas gastronomiskā mantojuma popularizēšana, Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrija (MAPA) publicējusi “Inventario Español de Productos Tradicionales de la tierra”, kura 203. lappusē minēts „Queso Camerano”.

Šis siers reģistrēts arī MAPA 1973. gada “Spānijas sieru katalogā” (“Catálogo de quesos españoles”), un MAPA 1990. gada “Spānijas sieru katalogā” (“Catálogo de quesos de España”), kā arī vairākkārt minēts ar Cameros etnogrāfiju saistītā bibliogrāfijā.

Tīra Cameros kazas piena siers norādīts arī uz “100 labāko Spānijas sieru” (“Los 100 mejores quesos de España”) kartes.

“Queso Camerano” līdztekus citām raksturīgām īpašībām atpazīstams pēc savas kompaktās konsistences un nelielās formas, kas atgādina saplacinātu cilindru ar līdzenām pusēm un izliektiem sāniem, kā arī pēc nospiedumiem, ko reiz atstāja klūdziņu pinumu veidnes, kuras tagad sanitāri higiēnisku apsvērumu dēļ aizstātas ar plastmasas veidnēm, taču saglabājot raksturīgo formu.

Jo ilgāk “Queso Camerano” nogatavina, jo tā smarža un garša kļūst intensīvākas. Ja siers nav nogatavināts, tā garša ir saldeni maiga vai viegli skābena, neilgu laiku nogatavināts, tas kļūst ieskābens un viegli sāļš, bet, ilgāku laiku nogatavinot, siera garša kļūst skābenāka un sāļāka, un viegli rūgtena.

Ēdot sajūtamas šādas aromātu un garšas nianses, kas raksturīgas:

| — | kazu dzimtas dzīvniekiem, |
| --- | --- |

—

kazu dzimtas dzīvniekiem,

| — | to mežu zālaugiem, kuros kazas ganās, un apgabala lauksaimnieciskās ražošanas blakusproduktiem, kurus kazām izēdina, |
| --- | --- |

—

to mežu zālaugiem, kuros kazas ganās, un apgabala lauksaimnieciskās ražošanas blakusproduktiem, kurus kazām izēdina,

| — | citiem produktiem – viegla sūkalu piegarša svaigam un jaunam pagrabā turētam sieram, pelējuma sēņu piegarša pusnogatavinātam un nogatavinātam sieram. |
| --- | --- |

—

citiem produktiem – viegla sūkalu piegarša svaigam un jaunam pagrabā turētam sieram, pelējuma sēņu piegarša pusnogatavinātam un nogatavinātam sieram.

Savukārt pēc smaržas nosakāmas šādas nianses, kas raksturīgas:

| — | pienskābai videi, |
| --- | --- |

—

pienskābai videi,

| — | pļautiem zālaugiem, meža augu kopai, kas sastopamas kazu ganībās, |
| --- | --- |

—

pļautiem zālaugiem, meža augu kopai, kas sastopamas kazu ganībās,

| — | kazu dzimtas dzīvniekiem, |
| --- | --- |

—

kazu dzimtas dzīvniekiem,

| — | recekļa iegūšanai izmantotajam kazlēna himozīnam, |
| --- | --- |

—

recekļa iegūšanai izmantotajam kazlēna himozīnam,

| — | citiem produktiem – viegla sūkalu smarža svaigam un jaunam pagrabā turētam sieram, pelējuma sēņu smarža pusnogatavinātam un nogatavinātam sieram. |
| --- | --- |

—

citiem produktiem – viegla sūkalu smarža svaigam un jaunam pagrabā turētam sieram, pelējuma sēņu smarža pusnogatavinātam un nogatavinātam sieram.

Ja sieru nogatavina ilgāk, uz tā mizas veidojas ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgs pelējums, kas jaunam sieram ir tikko saskatāms, bet pusnogatavinātam un nogatavinātam sieram kļūst brūngans līdz brūngani zaļš; tas ietekmē produkta organoleptiskās īpašības, svaigam un jaunam sieram raksturīgo vieglo sūkalu aromātu aizstājot ar tikpat vieglu dabiskam pagrabam vai grotai raksturīgu aromātu.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Sierra de Cameros kazkopji, uzturoties vasaras ganībās, slauca kazas un no to piena gatavoja sieru, iepildot masu īpašās, no klūdziņu kārkla zariem pītu groziņu veidnēs – “cillas”. Laikam ritot, “Queso Camerano” gatavošana izplatījās arī citos Larjohas apgabalos. Tas norisinājās “transterminancia” ietekmē – ar šo vārdu apzīmē kazu pārvietošanu ganību meklējumos no kalnienēm uz ielejām un otrādi.

Kazas, no kuru piena gatavo “Queso Camerano”, ganās aizsargātajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un turpat siera meistari pagatavo sieru tādā pašā veidā, kā to darījuši viņu senči.

“Queso Camerano” piemītošais aromāts un garša, kas raksturīgi augu un dzīvnieku valsts produktiem un aprakstīti 5.2. punktā (Produkta specifika), – „... pļautiem zālaugiem, meža augu kopai, kas sastopamas kazu ganībās...” un “... kazu dzimtas dzīvniekiem...” – rodas no tā, ka siera ražošanai izmanto vienīgi tādu kazu pienu, kas barojas galvenokārt ar dabiskajās ganībās iegūtu barību un noteiktajam ģeogrāfiskajam apgabalam raksturīgiem lauksaimnieciskās ražošanas blakusproduktiem, tādējādi nodrošinot ciešu saikni ar ģeogrāfiskajam apgabalam specifisko faunu un floru, kas tieši ietekmē “Queso Camerano” organoleptiskās īpašības.

Šādu rezultātu gūst tāpēc, ka piena tauku frakcija saista to augu smaržīgās vielas, kurus kazas uzņem ar barību; tādējādi, aromatizējot pienu, šīs vielas pāriet izgatavotajā sierā un, paildzinoties nogatavināšanas procesam, intensificē tā smaržu un garšu.

Turklāt “Queso Camerano” vēsturiskais gatavošanas veids, kurā lielas pārmaiņas nav notikušas, nosaka to, ka siera galīgo īpašību veidošanā tikpat liela nozīme ir arī cilvēkfaktoram. “Queso Camerano” pagatavo kā mīkstas masas sieru ar augstu mitruma saturu un ilgāku vai mazāk ilgu nogatavināšanas laiku; tādējādi svaigam un jaunam sieram piemīt viegls sūkalu aromāts un garša, kas dabiskajos pagrabos pakāpeniski pārveidojoties, kļūst par pusnogatavinātu un nogatavinātu sieru, iegūstot pelējumam raksturīgas nianses, ko panāk, kontrolējot pelējuma attīstību uz siera ritulīšu mizas.

Specifiska ir arī piena sarecināšana ar dabisko kazlēna himozīnu, kas tieši ietekmē ne tikai iegūtā recekļa konsistenci, bet arī tā aromātu, kas raksturīgs kazas dzimtas dzīvniekiem.

Būtisks pagatavošanas procesa elements ir arī “cilla” tipa veidne, kas ne tikai piešķir sieram raksturīgo un galīgo formu un izskatu, bet arī nepieļauj, ka sūkalas notecina ar ārējas iedarbības presēšanu, tādējādi nodrošinot, ka šis pagatavošanas pamatposms norisinās dabiskā kārtā, lēni un ilgstoši, jo no tā stipri atkarīga gatavā produkta elastīgā konsistence un izturība pret mehānisku iedarbību.

Ar šo dabisko sūkalu notecināšanas paņēmienu, izmantojot vienīgi gravitācijas spēku, panāk to, ka siera masa nav pārāk sablīvējusies, tāpēc liela izmēra rituļus iegūt nevar – arī tā ir raksturīga šā siera īpatnība.

Tādā kārtā “Queso Camerano” sevišķās īpašības saistītas gan ar ģeogrāfisko izcelsmi, gan apgabala klimatiskajiem apstākļiem un augšņu īpašībām, kas noteicošā veidā ietekmē ganību izvietojumu, dažādību un augu valsts bagātību, ko kazas izmanto pamatbarībai, gan arī ar cilvēkfaktoru, kas nodrošinājis tradicionālās pagatavošanas metodes galveno elementu pārmantošanu no paaudzes paaudzē.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.larioja.org/upload/documents/695777_PLIEGO_DE_CONDICIONES_MODIFICADO_QUESO_CAMERANO.pdf?idtab=438497

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 4.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 101/13

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 101/05

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTAIS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SCOTTISH WILD SALMON”

EK Nr.: UK-PGI-0005-0863-07.03.2011

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Scottish Wild Salmon”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Apvienotā Karaliste

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.7. grupa. | Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi. |
| --- | --- |

1.7. grupa.

Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi.

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Scottish Wild Salmon” jeb Skotijas savvaļas laši ir pelaģisko zivju sugas Salmo salar zivis, kas nozvejotas Skotijas upēs vai piekrastes zonā līdz 1 500 metru attālumā no Skotijas krastiem.

Svaigi Skotijas savvaļas laši ir spilgti sudrabotā krāsā, ar tumšzilu muguru, stingri, ar nebojātu zvīņojumu. Gaļa ir stingra, tumšsārtā krāsā. Tiem raksturīga ļoti svaiga zivju smarža, un visas sezonas laikā tie saglabā sulīgumu un lieliskas garšas īpašības. Skotijas savvaļas lašus no citiem lašiem atšķir to nevainojamais lāsumojums, regulārās formas aste, spuras un galva, augstais muskuļu tonuss un stingrās konsistences gaļa, kas liecina par nopeldētajiem attālumiem. Skotijas savvaļas lašos nav mākslīgu krāsvielu vai ķīmisko vielu.

Zivju izmēra diapazons nav stingri noteikts, jo savvaļā augšanas tempus nosaka mainīgie vides apstākļi. Tomēr Skotijas savvaļas lašu svars parasti ir vairāk nekā 1,5 kg un var sasniegt arī 20 kg. Zivju āda ir sudrabotā krāsā, bet gaļa ir stingra un tumšsārta. Tās pārdod svaigas, nesadalītas un līdz pārdošanai glabā ledus kastēs.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Nepiemēro.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Nepiemēro.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Zivīm jābūt nozvejotām Skotijas upēs vai piekrastes zonā līdz 1 500 metru attālumā no Skotijas krastiem, izmantojot jebkuru no turpmāk minētajām metodēm.

Zveja ar vadu no laivas

| — | Izmanto zvejas vadu, kuru iemet no tipiskās plakandibena zvejas laivas un velk no upes vai jūras krasta vai no tā tuvumā esošajiem ūdeņiem, tādējādi laši iepinas tīklā un tiek izvilkti krastā (piemēro zināmus nosacījumus). |
| --- | --- |

—

Izmanto zvejas vadu, kuru iemet no tipiskās plakandibena zvejas laivas un velk no upes vai jūras krasta vai no tā tuvumā esošajiem ūdeņiem, tādējādi laši iepinas tīklā un tiek izvilkti krastā (piemēro zināmus nosacījumus).

Zveja ar lamatām

| — | Izmanto senlaicīgas zivju krātiņveida lamatas, ar kurām zvejo upēs un senākos laikos zvejoja arī estuāros; šādas lamatas sastāv no iežogojuma, ko nostiprina ar steltīm vai klūdziņu pinumu un reizumis izvieto akmens krāvuma aizsprostos. Lašu zvejā tās ir taisnstūra formas krātiņveida lamatas ar aprīkojumu, izvietotas no akmens krāvuma veidotā upes aizsprostā. |
| --- | --- |

—

Izmanto senlaicīgas zivju krātiņveida lamatas, ar kurām zvejo upēs un senākos laikos zvejoja arī estuāros; šādas lamatas sastāv no iežogojuma, ko nostiprina ar steltīm vai klūdziņu pinumu un reizumis izvieto akmens krāvuma aizsprostos. Lašu zvejā tās ir taisnstūra formas krātiņveida lamatas ar aprīkojumu, izvietotas no akmens krāvuma veidotā upes aizsprostā.

Zveja, izmantojot nostiprinātus zvejas rīkus

| — | Izmanto pie mietiem piestiprinātas zivju krātiņveida lamatas, kuras nostiprina uz krasta vai uz grunts (piemēro zināmus nosacījumus). |
| --- | --- |

—

Izmanto pie mietiem piestiprinātas zivju krātiņveida lamatas, kuras nostiprina uz krasta vai uz grunts (piemēro zināmus nosacījumus).

| — | Izmanto taisnstūrveida rāmī nostiprinātu tīklu, kuru estuārā iebridis zvejnieks tur pavērstu perpendikulāri straumei. Kad lasis iepinas tīklā, zvejas rīku izceļ. Zvejas rīku var turēt vairāki zvejnieki, kas izkārtojušies vienā rindā. Citkārt izmanto zvejas rīku, ko veido rindā izkārtotas tīkla “kabatas”, kuras piestiprina pie mietiem, un mietu rindu nostiprina perpendikulāri plūdmaiņu straumei. Bēgumam nākot, ūdeņi atkāpjas, un zivis iepinas tīklā. |
| --- | --- |

—

Izmanto taisnstūrveida rāmī nostiprinātu tīklu, kuru estuārā iebridis zvejnieks tur pavērstu perpendikulāri straumei. Kad lasis iepinas tīklā, zvejas rīku izceļ. Zvejas rīku var turēt vairāki zvejnieki, kas izkārtojušies vienā rindā. Citkārt izmanto zvejas rīku, ko veido rindā izkārtotas tīkla “kabatas”, kuras piestiprina pie mietiem, un mietu rindu nostiprina perpendikulāri plūdmaiņu straumei. Bēgumam nākot, ūdeņi atkāpjas, un zivis iepinas tīklā.

Turklāt ģeogrāfiskajā apgabalā jānotiek šādiem ražošanas posmiem:

| — | izkraušana, |
| --- | --- |

—

izkraušana,

| — | šķirošana pēc izmēra, |
| --- | --- |

—

šķirošana pēc izmēra,

| — | iepakošana ledus kastēs. Iepakošana ledus kastēs parasti notiek nozvejas izkraušanas vietā, pirms zivis nosūta pārdošanai, un to drīkst darīt jebkurā izkraušanas vietā, kas atrodas Skotijā. |
| --- | --- |

—

iepakošana ledus kastēs. Iepakošana ledus kastēs parasti notiek nozvejas izkraušanas vietā, pirms zivis nosūta pārdošanai, un to drīkst darīt jebkurā izkraušanas vietā, kas atrodas Skotijā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Nepiemēro.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Nepiemēro.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Skotija, tostarp jūras ūdeņi platībā līdz 1 500 metriem no krasta.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Skotijas savvaļas lašu sastopamību ģeogrāfiskajā apgabalā nosaka šā apgabala vides apstākļi. Ģeoloģiskā un ģeogrāfiskā ziņā Skotiju raksturo mērens klimats, ūdeņiem bagātas upes un vispār tīri ūdeņi, kas ir Skotijas savvaļas laša pastāvēšanas priekšnoteikums, jo šīs zivis ienāks tikai tīros ūdeņos, un Skotijas piekrastē tādi ir.

Laši ir vietēja suga; to kāpuri izšķiļas saldūdenī, ar straumi aizceļo okeānā un pieauguši atgriežas savā dzimtajā upē, lai nārstotu. Lašus zvejo jūras krasta tuvumā vai upēs, kad tie ir ceļā uz nārsta vietu.

Uz nārsta vietu tie dodas, pavadījuši 1–3 gadus arktiskajos ūdeņos pie Kanādas un Grenlandes krastiem. Skotijas ģeoloģiskie un ģeogrāfiskie apstākļi, proti, mērenais klimats, tīrais ūdens un ūdeņiem bagātās upes, nosaka to, ka zivis ir stipras un veselīgas un veido daudzas savstarpēji nošķiramas populācijas, tāpēc lašu ieceļošanas laiks kopumā aptver lielāko gada daļu. Vietējie vides apstākļi ir būtiski Skotijas savvaļas lašu pastāvēšanai, jo šīs zivis ienāks tikai tīros ūdeņos, un Skotijas piekrastē tādi ir.

Skotijas upju sistēmas ir mājvieta vienam no lielākajiem un daudzveidīgākajiem Atlantijas laša krājumiem Eiropā: gandrīz 400 lašupēs mīt simtiem ģenētiski nošķiramu populāciju.

5.2.   Produkta specifika:

Atlantijas lasis ir anadroma suga, dzīves sākumu pavada saldūdenī, tad migrē uz jūru un vēlāk atkal atgriežas saldūdenī – savā dzimtajā upē –, lai tur nārstotu. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu izpaužas tā, ka zveja notiek, lašiem esot ceļā uz nārsta vietu tajā pašā upē, kurā tie savulaik izšķīlušies no ikriem.

Skotijas savvaļas lašu ciešo saistību ar ģeogrāfisko apgabalu nosaka ne tikai vides faktori, bet arī senā lašu zvejas un apstrādes tradīcija. Tradicionālā zvejas prakse ir labi dokumentēta. Skotijas savvaļas lašu zveja ir būtiska daļa no Skotijas kultūrvēsturiskā mantojuma; zvejošanas prasmes Skotijā kopš aizlaikiem tiek pārmantotas no paaudzes paaudzē. Rezultātā Skotijā šis zvejas segments joprojām ir dzīvs.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Zvejniecība

Lašu zvejas tradīcija Skotijā ir gadsimtiem sena. Patiešām, lasis vienmēr ir bijis un joprojām paliek ikoniska suga. Ir rakstiskas liecības par to, ka, piemēram, Tvīdas (Tweed) apkaimē jau ap 1160. gadu tikusi piekopta lašu zveja ar zvejas vadiem. Pirmais konkrēti zināmais lašu zvejas tiesiskais regulējums datējams ar 1424. gadu. Līdz XIX gadsimta sākumam bija atļauts estuāros zvejot ar nostiprinātiem zvejas rīkiem. Laša zvejniecības ziedu laikos tajā varēja būt nodarbināti ap 3 000 cilvēku. Diemžēl pēdējos 25 gados pastāvēšanu beidzis vairums Skotijas laša zvejas rūpalu, kaut arī zināms skaits sīkuzņēmumu joprojām turpina darbu.

Būtībā zvejas metodes gadsimtu gaitā nav mainījušās. Tradīcija turpinās: zvejas paņēmieni un lietpratīgums tiek nodoti no paaudzes paaudzē, tikai tagad tos papildina moderno tehnoloģiju iespējas, kā jaudīgāki zvejas laivu dzinēji un tīklu mazgāšana ar augstspiediena ūdens strūklu.

Pirms moderno saldēšanas metožu izgudrošanas dažos zvejniekciemos bija “ledus mājas”, kurās apstrādāja nozvejas. Savulaik šādus apstrādātus un drupinātā ledū “iepakotus” lašus ar kuģi veda pārdot Londonas Bilingsgeitas (Billingsgate) tirgū. Monrouzas (Montrose) tuvumā joprojām ir saglabājusies viena šāda “ledus māja”. Tā ir liela velvēta XIX gadsimta ēka, kurai vēl šodien ir velēnu jumts. Lietus ūdenim iztvaikojot no šāda jumta, ēka atdziest.

Reputācija

Lasis, saukts arī par “sudraba stieni” un “zivju karali”, visos laikos ir bijis un joprojām ir vērtīgs produkts. Reizumis lašus žāvēja (kūpināja), lai eksportētu lielos attālumos. Tradicionāli Skotijas savvaļas lašu galvenais tirgus ir bijis Bilingsgeitas (Billingsgate) tirgus Londonā.

Kūpinātus Skotijas savvaļas lašus šodien pārdod lauksaimnieku zaļajos tirdziņos visā Skotijā, un daļu svaigo zivju eksportē uz ārzemēm. Skotijas laši ir piegādāti karaliskajai ģimenei, tie bija 2005. gada Glenīglas (Gleneagles) G8 galotņu sanāksmes dalībnieku ēdienkartē, tos ir iepirkuši slaveni pavāri un restorāni, piemēram, “Harrods”, “Fortnum and Mason”, un Pikadilijas (Londona) “Bentleys Oyster Bar” īpašnieks šefpavārs Ričards Korigans (Richard Corrigan).

Vispāratzīts, ka Skotijas savvaļas lašu aromāts un konsistence ir izcili. Londonas kūpinātava “Forman & Field Salmon Smokers” atzīst, ka “tikai Skotijas savvaļas lasim ir vēsturiski veidojusies reputācija”, kas atbilst kvalitātes līmenim, kādu uzņēmums vēlas sagaidīt no augstākās klases produkta. Skotijas savvaļas laši ir Skotijas izcilāko ražojumu vidū, šo faktu atzīst visā pasaulē tiklab vietējie patērētāji, kā augstākās klases restorāni un šefpavāri. Skotijas savvaļas laša pircēji un patērētāji bieži slavē produkta augsto kvalitāti.

Gadsimtiem ilgi zvejniecība ir bijusi svarīga Skotijas saimnieciskās dzīves sastāvdaļa. Skotijas saldūdens zivju populācijām un kopienām ir starptautiska dabas mantojuma vērtība. Lai gan nozvejas apjomi pēdējos gados ir samazinājušies, Skotijas lašu zvejniecībai joprojām ir starptautiska nozīme. Tie ir pamats zivsaimniecībai ar pasaules slavu. Skotijas upju sistēmas ir mājvieta vienam no lielākajiem un daudzveidīgākajiem Atlantijas laša krājumiem Eiropā. Ar vairāk nekā 50 000 km ūdensteču (daudzās no tām sastopami savvaļas Atlantijas laši un taimiņi) un vairāk nekā 30 000 ezeru un dīķu Skotija ir viena no Eiropas jūras zvejas lielvalstīm: Apvienotajā Karalistē 66 % nozvejas izkrāvumu ir no Skotijas.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/scottish-wild-salmon-pgi.pdf

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---