# Den Europæiske Unions C 99E/2012

| | ISSN 1977-0871
  doi:10.3000/19770871.CE2012.099.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 99E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 55. årgang3. april 2012 |

ISSN 1977-0871

doi:10.3000/19770871.CE2012.099.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 99E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

55. årgang3. april 2012

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2010-2011Mødeperioden fra den 23. til 25. november 2010Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 34 E af 3.2.2011.VEDTAGNE TEKSTER |
| | Tirsdag den 23. november 2010 |
| 2012/C 099E/01 | ECB's årsberetning 2009Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om Den Europæiske Investeringsbanks årsberetning for 2009 (2010/2078(INI)) | 1 |
| 2012/C 099E/02 | Civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet 2010/2071(INI) | 7 |
| 2012/C 099E/03 | Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2009Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2009 (2010/2236(INI)) | 15 |
| 2012/C 099E/04 | Civilretlige, erhvervsretlige, familieretlige og internationalprivatretlige aspekter af handlingsplanen om gennemførelse af StockholmprogrammetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om civilretlige, erhvervsretlige, familieretlige og internationalprivatretlige aspekter af handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet (2010/2080(INI)) | 19 |
| | Onsdag den 24. november 2010 |
| 2012/C 099E/05 | Handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA)Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2010 om en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA) | 27 |
| | Torsdag den 25. november 2010 |
| 2012/C 099E/06 | 2011-budgettetEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om de igangværende forhandlinger om 2011-budgettet | 30 |
| 2012/C 099E/07 | Menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftalerEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (2009/2219(INI)) | 31 |
| 2012/C 099E/08 | Årsberetning om Den Europæiske Ombudsmands aktiviteter 2009Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2009 (2010/2059(INI)) | 39 |
| 2012/C 099E/09 | Særlig beretning fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet efter forslag til henstilling til Europa-Kommissionen i klage 676/2008/RT (jf. artikel 205, stk. 2, første del, i forretningsordenen)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om særlig beretning fra Den Europæiske Ombudsmand i fortsættelse af forslag til henstilling til Europa-Kommissionen i klage 676/2008/RT (2010/2086(INI)) | 43 |
| 2012/C 099E/10 | 26. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2008)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om 26. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2008) (2010/2076(INI)) | 46 |
| 2012/C 099E/11 | Public service radio- og tv-virksomhed i den digitale tidsalder: fremtiden for det tosidede radio- og tv-systemEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om public service radio- og tv-virksomhed i den digitale tidsalder: det tostrengede systems fremtid (2010/2028(INI)) | 50 |
| 2012/C 099E/12 | Tiårsdagen for resolution 1325 om Kvinder, Fred og Sikkerhed fra FN's SikkerhedsrådEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om tiårsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed | 56 |
| 2012/C 099E/13 | Situationen i biavlssektorenEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om situationen i biavlssektoren | 60 |
| 2012/C 099E/14 | Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020 (2010/2108(INI)) | 64 |
| 2012/C 099E/15 | Forberedelser til klimakonferencen i Cancún (29. november - 10. december 2010)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún (COP16) | 77 |
| 2012/C 099E/16 | Situationen i VestsaharaEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om situationen i Vestsahara | 87 |
| 2012/C 099E/17 | UkraineEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Ukraine | 89 |
| 2012/C 099E/18 | International handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medførerEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (2010/2103(INI)) | 94 |
| 2012/C 099E/19 | Virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftalerEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (2009/2201(INI)) | 101 |
| 2012/C 099E/20 | Konkurrencereglerne for horisontalt samarbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om revision af konkurrencereglerne for horisontale samarbejdsaftaler | 112 |
| 2012/C 099E/21 | Irak - navnlig dødsstraffen (herunder sagen om Tariq Aziz) og angreb på kristne samfundEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Irak: dødsstraf (herunder sagen om Tariq Aziz) og angrebene på kristne samfund | 115 |
| 2012/C 099E/22 | Tibet - planer om at gøre kinesisk til det vigtigste undervisningssprogEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Tibet - planer om at gøre kinesisk til det vigtigste undervisningssprog | 118 |
| 2012/C 099E/23 | Burma - valgets forløb og løsladelsen af oppositionsleder Aung San Suu KyiEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Burma - valgets forløb og løsladelsen af oppositionsleder Aung San Suu Kyi | 120 |
| 2012/C 099E/24 | Bekæmpelse af kolorektal cancer i EUEuropa-Parlamentets erklæring af 25. november 2010 om bekæmpelse af kolorektal cancer i EU | 124 |
| 2012/C 099E/25 | Camp AshrafEuropa-Parlamentets erklæring af 25. november 2010 om Camp Ashraf | 125 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2010-2011Mødeperioden fra den 23. til 25. november 2010Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 34 E af 3.2.2011.VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 23. november 2010

2012/C 099E/01

ECB's årsberetning 2009Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om Den Europæiske Investeringsbanks årsberetning for 2009 (2010/2078(INI))

1

2012/C 099E/02

Civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet 2010/2071(INI)

7

2012/C 099E/03

Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2009Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2009 (2010/2236(INI))

15

2012/C 099E/04

Civilretlige, erhvervsretlige, familieretlige og internationalprivatretlige aspekter af handlingsplanen om gennemførelse af StockholmprogrammetEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om civilretlige, erhvervsretlige, familieretlige og internationalprivatretlige aspekter af handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet (2010/2080(INI))

19

Onsdag den 24. november 2010

2012/C 099E/05

Handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA)Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2010 om en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA)

27

Torsdag den 25. november 2010

2012/C 099E/06

2011-budgettetEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om de igangværende forhandlinger om 2011-budgettet

30

2012/C 099E/07

Menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftalerEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (2009/2219(INI))

31

2012/C 099E/08

Årsberetning om Den Europæiske Ombudsmands aktiviteter 2009Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2009 (2010/2059(INI))

39

2012/C 099E/09

Særlig beretning fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet efter forslag til henstilling til Europa-Kommissionen i klage 676/2008/RT (jf. artikel 205, stk. 2, første del, i forretningsordenen)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om særlig beretning fra Den Europæiske Ombudsmand i fortsættelse af forslag til henstilling til Europa-Kommissionen i klage 676/2008/RT (2010/2086(INI))

43

2012/C 099E/10

26. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2008)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om 26. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2008) (2010/2076(INI))

46

2012/C 099E/11

Public service radio- og tv-virksomhed i den digitale tidsalder: fremtiden for det tosidede radio- og tv-systemEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om public service radio- og tv-virksomhed i den digitale tidsalder: det tostrengede systems fremtid (2010/2028(INI))

50

2012/C 099E/12

Tiårsdagen for resolution 1325 om Kvinder, Fred og Sikkerhed fra FN's SikkerhedsrådEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om tiårsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed

56

2012/C 099E/13

Situationen i biavlssektorenEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om situationen i biavlssektoren

60

2012/C 099E/14

Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020 (2010/2108(INI))

64

2012/C 099E/15

Forberedelser til klimakonferencen i Cancún (29. november - 10. december 2010)Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún (COP16)

77

2012/C 099E/16

Situationen i VestsaharaEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om situationen i Vestsahara

87

2012/C 099E/17

UkraineEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Ukraine

89

2012/C 099E/18

International handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medførerEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (2010/2103(INI))

94

2012/C 099E/19

Virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftalerEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (2009/2201(INI))

101

2012/C 099E/20

Konkurrencereglerne for horisontalt samarbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om revision af konkurrencereglerne for horisontale samarbejdsaftaler

112

2012/C 099E/21

Irak - navnlig dødsstraffen (herunder sagen om Tariq Aziz) og angreb på kristne samfundEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Irak: dødsstraf (herunder sagen om Tariq Aziz) og angrebene på kristne samfund

115

2012/C 099E/22

Tibet - planer om at gøre kinesisk til det vigtigste undervisningssprogEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Tibet - planer om at gøre kinesisk til det vigtigste undervisningssprog

118

2012/C 099E/23

Burma - valgets forløb og løsladelsen af oppositionsleder Aung San Suu KyiEuropa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Burma - valgets forløb og løsladelsen af oppositionsleder Aung San Suu Kyi

120

2012/C 099E/24

Bekæmpelse af kolorektal cancer i EUEuropa-Parlamentets erklæring af 25. november 2010 om bekæmpelse af kolorektal cancer i EU

124

2012/C 099E/25

Camp AshrafEuropa-Parlamentets erklæring af 25. november 2010 om Camp Ashraf

125

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 23. november 2010 |
| 2012/C 099E/26 | Anvendelse af EU's Solidaritetsfond: Irland, oversvømmelser november 2009Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2010)0534 - C7-0283/2010 - 2010/2216(BUD)) | 126 |
| BILAG | 127 |
| 2012/C 099E/27 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Noord Brabant og Zuid Holland, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/027 NL/Noord Brabant og Zuid Holland hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0529 - C7-0309/2010 - 2010/2225(BUD)) | 128 |
| BILAG | 130 |
| 2012/C 099E/28 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Drenthe, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/030 NL/Drenthe hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0531 - C7-0310/2010 - 2010/2226(BUD)) | 131 |
| BILAG | 133 |
| 2012/C 099E/29 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Limburg, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/028 NL/Limburg hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0518 - C7-0311/2010 - 2010/2227(BUD)) | 134 |
| BILAG | 136 |
| 2012/C 099E/30 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Gelderland og Overijssel, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/029 NL/Gelderland og Overijssel hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0528 - C7-0312/2010 - 2010/2228(BUD)) | 137 |
| BILAG | 139 |
| 2012/C 099E/31 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Noord Holland og Utrecht, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/026 NL/Noord Holland og Utrecht hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0530 - C7-0313/2010 - 2010/2229(BUD)) | 140 |
| BILAG | 142 |
| 2012/C 099E/32 | Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Noord Holland og Zuid Holland, hovedgruppe 58/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/024 NL/Noord Holland og Zuid Holland hovedgruppe 58 fra Nederlandene) (KOM(2010)0532 - C7-0314/2010 - 2010/2230(BUD)) | 143 |
| BILAG | 145 |
| 2012/C 099E/33 | Støtte ydet inden for rammerne af Tysklands alkoholmonopol ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) for så vidt angår støtte ydet inden for rammerne af Tysklands alkoholmonopol (KOM(2010)0336 - C7-0157/2010 - 2010/0183(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0183Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2010 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) for så vidt angår støtte ydet inden for rammerne af Tysklands alkoholmonopol | 147 |
| 2012/C 099E/34 | Toldfri behandling af visse aktive farmaceutiske ingredienser på WHO's liste over internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) og af visse produkter, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om sikring af toldfri behandling af visse aktive farmaceutiske ingredienser på WHO's liste over internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) og af visse produkter, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer, og om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 (KOM(2010)0397 - C7-0193/2010 - 2010/0214(COD)) | 147 |
| P7_TC1-COD(2010)0214Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2010 om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 for så vidt angår sikring af toldfri behandling af visse aktive farmaceutiske ingredienser med internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) fra Verdenssundhedsorganisationen og af visse produkter, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer | 148 |
| 2012/C 099E/35 | Aftale mellem EF og Ukraine om videnskabeligt og teknologisk samarbejde ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om udkast til Rådets afgørelse om fornyelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine (11364/2010 - C7-0187/2010 - 2009/0062(NLE)) | 148 |
| 2012/C 099E/36 | Aftale mellem EU og Færøernes landsstyre om videnskabeligt og teknisk samarbejde ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Færøernes landsstyre om videnskabeligt og teknisk samarbejde, hvorved Færøerne associeres til Unionens syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (11365/2010 - C7-0184/2010 - 2009/0160(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/37 | Aftale mellem EF og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejde ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (11363/2010 - C7-0183/2010 - 2009/0081(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/38 | Aftale mellem EF og Jordan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (11362/2010 - C7-0182/2010 - 2009/0065(NLE)) | 150 |
| 2012/C 099E/39 | Fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Salomonøerne ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Salomonøerne (09335/2010 - C7-0338/2010 - 2010/0094(NLE)) | 151 |
| 2012/C 099E/40 | Det fælles merværdiafgiftssystem og varigheden af forpligtelsen til at overholde et minimumsniveau for normalsatsen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår varigheden af forpligtelsen til at overholde et minimumsniveau for normalsatsen (KOM(2010)0331 - C7-0173/2010 - 2010/0179(CNS)) | 152 |
| 2012/C 099E/41 | Langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand (KOM(2009)0399 - C7-0157/2009 - 2009/0112(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2009)0112Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om en langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand | 155 |
| BILAG I | 162 |
| BILAG II | 165 |
| BILAG III | 166 |
| 2012/C 099E/42 | Flerårig plan for den vestlige bestand af almindelig hestemakrel og fiskeriets udnyttelse af denne bestand ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en flerårig plan for den vestlige bestand af almindelig hestemakrel og fiskeriets udnyttelse af denne bestand (KOM(2009)0189 - C7-0010/2009 - 2009/0057(COD)) | 167 |
| P7_TC1-COD(2009)0057Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om fastlæggelse af en flerårig plan for den vestlige bestand af almindelig hestemakrel og fiskeriets udnyttelse af denne bestand | 168 |
| BILAG | 175 |
| 2012/C 099E/43 | Forbud mod high-grading og restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar i Østersøen, Bælterne og Øresund ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 for så vidt angår forbud mod high-grading og restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar i Østersøen, Bælterne og Øresund (KOM(2010)0325 - C7-0156/2010 - 2010/0175(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0175Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2010 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 for så vidt angår forbud mod high-grading og restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar i Østersøen, Bælterne og Øresund | 177 |
| 2012/C 099E/44 | Brug af fremmede og lokalt fraværende arter i akvakultur ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 708/2007 om brug af fremmede og lokalt fraværende arter i akvakultur (KOM(2009)0541 - C7-0272/2009 - 2009/0153(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0153Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 708/2007 om brug af fremmede og lokalt fraværende arter i akvakultur | 178 |
| 2012/C 099E/45 | Statsstøtte til fremme af lukning af urentable kulminer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets forordning om statsstøtte til fremme af lukning af urentable kulminer (KOM(2010)0372 - C7-0296/2010 - 2010/0220(NLE)) | 178 |
| | Onsdag den 24. november 2010 |
| 2012/C 099E/46 | Forslag til ændringsbudget nr. 8/2010: Sektion III - Kommissionen - Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: Oversvømmelser i Irland - Gennemførelse af ESF - Mål 1 (2000 til 2006)Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2010 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2010 for regnskabsåret 2010, Sektion III - Kommissionen (16722/2010 - C7-0388/2010 - 2010/2217(BUD)) | 185 |
| 2012/C 099E/47 | Protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen EF/Moldova ***P7_TA(2010)0428Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side vedrørende en rammeaftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Moldova om de generelle principper for Republikken Moldovas deltagelse i Unionens programmer (10496/2010 - C7-0330/2010 - 2010/0102(NLE)) | 186 |
| 2012/C 099E/48 | Oplysninger om receptpligtige lægemidler (fællesskabskodeks for lægemidler) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler for så vidt angår oplysninger til offentligheden om receptpligtige lægemidler (KOM(2008)0663 - C6-0516/2008 - 2008/0256(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0256Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler for så vidt angår oplysninger til patienter og offentligheden om receptpligtige lægemidler (
  1
  ) | 188 |
| 2012/C 099E/49 | Oplysninger om lægemidler (fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af lægemidler) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering for så vidt angår information til offentligheden om receptpligtige humanmedicinske lægemidler (KOM(2008)0662 - C6-0517/2008 - 2008/0255(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2008)0255Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering for så vidt angår oplysninger til offentligheden om receptpligtige humanmedicinske lægemidler (
  1
  ) | 204 |
| 2012/C 099E/50 | Begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (omarbejdning) (KOM(2008)0809 - C6-0471/2008 - 2008/0240(COD)) | 207 |
| P7_TC1-COD(2008)0240Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (omarbejdning) | 208 |
| BILAG | 209 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 23. november 2010

2012/C 099E/26

Anvendelse af EU's Solidaritetsfond: Irland, oversvømmelser november 2009Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2010)0534 - C7-0283/2010 - 2010/2216(BUD))

126

BILAG

127

2012/C 099E/27

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Noord Brabant og Zuid Holland, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/027 NL/Noord Brabant og Zuid Holland hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0529 - C7-0309/2010 - 2010/2225(BUD))

128

BILAG

130

2012/C 099E/28

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Drenthe, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/030 NL/Drenthe hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0531 - C7-0310/2010 - 2010/2226(BUD))

131

BILAG

133

2012/C 099E/29

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Limburg, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/028 NL/Limburg hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0518 - C7-0311/2010 - 2010/2227(BUD))

134

BILAG

136

2012/C 099E/30

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Gelderland og Overijssel, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/029 NL/Gelderland og Overijssel hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0528 - C7-0312/2010 - 2010/2228(BUD))

137

BILAG

139

2012/C 099E/31

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Noord Holland og Utrecht, hovedgruppe 18/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/026 NL/Noord Holland og Utrecht hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0530 - C7-0313/2010 - 2010/2229(BUD))

140

BILAG

142

2012/C 099E/32

Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Noord Holland og Zuid Holland, hovedgruppe 58/NederlandeneEuropa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/024 NL/Noord Holland og Zuid Holland hovedgruppe 58 fra Nederlandene) (KOM(2010)0532 - C7-0314/2010 - 2010/2230(BUD))

143

BILAG

145

2012/C 099E/33

Støtte ydet inden for rammerne af Tysklands alkoholmonopol ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) for så vidt angår støtte ydet inden for rammerne af Tysklands alkoholmonopol (KOM(2010)0336 - C7-0157/2010 - 2010/0183(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0183Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2010 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) for så vidt angår støtte ydet inden for rammerne af Tysklands alkoholmonopol

147

2012/C 099E/34

Toldfri behandling af visse aktive farmaceutiske ingredienser på WHO's liste over internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) og af visse produkter, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om sikring af toldfri behandling af visse aktive farmaceutiske ingredienser på WHO's liste over internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) og af visse produkter, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer, og om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 (KOM(2010)0397 - C7-0193/2010 - 2010/0214(COD))

147

P7_TC1-COD(2010)0214Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2010 om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 for så vidt angår sikring af toldfri behandling af visse aktive farmaceutiske ingredienser med internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) fra Verdenssundhedsorganisationen og af visse produkter, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer

148

2012/C 099E/35

Aftale mellem EF og Ukraine om videnskabeligt og teknologisk samarbejde ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om udkast til Rådets afgørelse om fornyelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine (11364/2010 - C7-0187/2010 - 2009/0062(NLE))

148

2012/C 099E/36

Aftale mellem EU og Færøernes landsstyre om videnskabeligt og teknisk samarbejde ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Færøernes landsstyre om videnskabeligt og teknisk samarbejde, hvorved Færøerne associeres til Unionens syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (11365/2010 - C7-0184/2010 - 2009/0160(NLE))

149

2012/C 099E/37

Aftale mellem EF og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejde ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (11363/2010 - C7-0183/2010 - 2009/0081(NLE))

149

2012/C 099E/38

Aftale mellem EF og Jordan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (11362/2010 - C7-0182/2010 - 2009/0065(NLE))

150

2012/C 099E/39

Fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Salomonøerne ***Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Salomonøerne (09335/2010 - C7-0338/2010 - 2010/0094(NLE))

151

2012/C 099E/40

Det fælles merværdiafgiftssystem og varigheden af forpligtelsen til at overholde et minimumsniveau for normalsatsen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår varigheden af forpligtelsen til at overholde et minimumsniveau for normalsatsen (KOM(2010)0331 - C7-0173/2010 - 2010/0179(CNS))

152

2012/C 099E/41

Langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand (KOM(2009)0399 - C7-0157/2009 - 2009/0112(COD))

154

P7_TC1-COD(2009)0112Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om en langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand

155

BILAG I

162

BILAG II

165

BILAG III

166

2012/C 099E/42

Flerårig plan for den vestlige bestand af almindelig hestemakrel og fiskeriets udnyttelse af denne bestand ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en flerårig plan for den vestlige bestand af almindelig hestemakrel og fiskeriets udnyttelse af denne bestand (KOM(2009)0189 - C7-0010/2009 - 2009/0057(COD))

167

P7_TC1-COD(2009)0057Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om fastlæggelse af en flerårig plan for den vestlige bestand af almindelig hestemakrel og fiskeriets udnyttelse af denne bestand

168

BILAG

175

2012/C 099E/43

Forbud mod high-grading og restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar i Østersøen, Bælterne og Øresund ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 for så vidt angår forbud mod high-grading og restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar i Østersøen, Bælterne og Øresund (KOM(2010)0325 - C7-0156/2010 - 2010/0175(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0175Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2010 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 for så vidt angår forbud mod high-grading og restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar i Østersøen, Bælterne og Øresund

177

2012/C 099E/44

Brug af fremmede og lokalt fraværende arter i akvakultur ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 708/2007 om brug af fremmede og lokalt fraværende arter i akvakultur (KOM(2009)0541 - C7-0272/2009 - 2009/0153(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0153Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 708/2007 om brug af fremmede og lokalt fraværende arter i akvakultur

178

2012/C 099E/45

Statsstøtte til fremme af lukning af urentable kulminer *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets forordning om statsstøtte til fremme af lukning af urentable kulminer (KOM(2010)0372 - C7-0296/2010 - 2010/0220(NLE))

178

Onsdag den 24. november 2010

2012/C 099E/46

Forslag til ændringsbudget nr. 8/2010: Sektion III - Kommissionen - Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: Oversvømmelser i Irland - Gennemførelse af ESF - Mål 1 (2000 til 2006)Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2010 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2010 for regnskabsåret 2010, Sektion III - Kommissionen (16722/2010 - C7-0388/2010 - 2010/2217(BUD))

185

2012/C 099E/47

Protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen EF/Moldova ***P7_TA(2010)0428Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side vedrørende en rammeaftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Moldova om de generelle principper for Republikken Moldovas deltagelse i Unionens programmer (10496/2010 - C7-0330/2010 - 2010/0102(NLE))

186

2012/C 099E/48

Oplysninger om receptpligtige lægemidler (fællesskabskodeks for lægemidler) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler for så vidt angår oplysninger til offentligheden om receptpligtige lægemidler (KOM(2008)0663 - C6-0516/2008 - 2008/0256(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0256Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler for så vidt angår oplysninger til patienter og offentligheden om receptpligtige lægemidler (
  1
  )

patienter og

1

188

2012/C 099E/49

Oplysninger om lægemidler (fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af lægemidler) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering for så vidt angår information til offentligheden om receptpligtige humanmedicinske lægemidler (KOM(2008)0662 - C6-0517/2008 - 2008/0255(COD))

203

P7_TC1-COD(2008)0255Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering for så vidt angår oplysninger til offentligheden om receptpligtige humanmedicinske lægemidler (
  1
  )

1

204

2012/C 099E/50

Begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (omarbejdning) (KOM(2008)0809 - C6-0471/2008 - 2008/0240(COD))

207

P7_TC1-COD(2008)0240Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (omarbejdning)

208

BILAG

209

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure er baseret på det af Kommissionen foreslåede retsgrundlag)

Politiske ændringer: den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv, udeladelser markeres med symbolet ▐.

Tekniske rettelser og justeringer foretaget af tjenestegrenene: den nye eller ændrede tekst markeres med kursiv, udeladelser markeres med symbolet ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet SESSIONEN 2010-2011 Mødeperioden fra den 23. til 25. november 2010 Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 34 E af 3.2.2011. VEDTAGNE TEKSTER

Tirsdag den 23. november 2010

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/1

---

Tirsdag den 23. november 2010ECB's årsberetning 2009

P7_TA(2010)0418

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om Den Europæiske Investeringsbanks årsberetning for 2009 (2010/2078(INI))

2012/C 99 E/01

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Centralbanks (ECB) årsberetning for 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Centralbanks (ECB) årsberetning for 2009,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 284, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 284,

| — | der henviser til artikel 15 i Protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, der er vedføjet som bilag til traktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 15 i Protokollen om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, der er vedføjet som bilag til traktaten,

| — | der henviser til sin beslutning af 2. april 1998 om demokratisk ansvar i ØMU'ens tredje fase (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 2. april 1998 om demokratisk ansvar i ØMU'ens tredje fase (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. oktober 2009 om årlig redegørelse vedrørende euroområdet 2009 (KOM(2009)0527) og Kommissionens arbejdsdokument, der er vedføjet denne meddelelse (SEK(2009)1313/2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. oktober 2009 om årlig redegørelse vedrørende euroområdet 2009 (KOM(2009)0527) og Kommissionens arbejdsdokument, der er vedføjet denne meddelelse (SEK(2009)1313/2),

| — | der henviser til rapporten fra gruppen på højt plan under forsæde af Jacques de Larosière af 25. februar 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra gruppen på højt plan under forsæde af Jacques de Larosière af 25. februar 2009,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 23. september 2009 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om makrotilsyn på fællesskabsplan af det finansielle system og om oprettelse af et europæisk råd for systemiske risici (KOM(2009)0499), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 23. september 2009 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om makrotilsyn på fællesskabsplan af det finansielle system og om oprettelse af et europæisk råd for systemiske risici (KOM(2009)0499),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 23. september 2009 om at overdrage Den Europæiske Centralbank specifikke opgaver i relation til Det Europæiske Råd for Systemiske Risici (KOM(2009)0500), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 23. september 2009 om at overdrage Den Europæiske Centralbank specifikke opgaver i relation til Det Europæiske Råd for Systemiske Risici (KOM(2009)0500),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om ECB's årsberetning 2008 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2010 om ECB's årsberetning 2008 (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 om ØMU@10: resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. november 2008 om ØMU@10: resultater og udfordringer efter 10 år med Den Økonomiske og Monetære Union (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0314/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0314/2010),

| A. | der henviser til, at det samlede BNP i euroområdet faldt med 4,1 % i 2009, efter at den finansielle uro blev værre som følge af sammenbruddet i Lehman Brothers, og at et sådant samlet tal dækker over store forskelle mellem landene i euroområdet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det samlede BNP i euroområdet faldt med 4,1 % i 2009, efter at den finansielle uro blev værre som følge af sammenbruddet i Lehman Brothers, og at et sådant samlet tal dækker over store forskelle mellem landene i euroområdet,

| B. | der henviser til, at den gennemsnitlige årlige inflation var på 0,3 %, og de mellem- til langsigtede inflationsforventninger blev ved med at være i overensstemmelse med ECB's mål om at holde inflationen under, men tæt på 2 %, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den gennemsnitlige årlige inflation var på 0,3 %, og de mellem- til langsigtede inflationsforventninger blev ved med at være i overensstemmelse med ECB's mål om at holde inflationen under, men tæt på 2 %,

| C. | der henviser til, at det gennemsnitlige offentlige underskud i euroområdet steg til ca. 6,3 %, og den offentlige gældskvote steg fra 69,4 % af BNP i 2008 til 78,7 % i 2009 i euroområdet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det gennemsnitlige offentlige underskud i euroområdet steg til ca. 6,3 %, og den offentlige gældskvote steg fra 69,4 % af BNP i 2008 til 78,7 % i 2009 i euroområdet,

| D. | der henviser til, at euroens kurs over for den amerikanske dollar faldt fra 1,39 amerikanske dollars den 2. januar 2009 til 1,26 amerikanske dollars i midten af marts 2009, steg igen til den højeste kurs på 1,51 amerikanske dollars i starten af december 2009 og devalueredes i 2010 for så at nå ned til den laveste kurs på 1,19 amerikanske dollars den 2. juni 2010, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at euroens kurs over for den amerikanske dollar faldt fra 1,39 amerikanske dollars den 2. januar 2009 til 1,26 amerikanske dollars i midten af marts 2009, steg igen til den højeste kurs på 1,51 amerikanske dollars i starten af december 2009 og devalueredes i 2010 for så at nå ned til den laveste kurs på 1,19 amerikanske dollars den 2. juni 2010,

| E. | der henviser til, at vekselkursen for den kinesiske renminbi over for euroen blev forskubbet af de kinesiske myndigheder i løbet af 2009 med en kunstigt stærk euro mod den kinesiske valuta, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at vekselkursen for den kinesiske renminbi over for euroen blev forskubbet af de kinesiske myndigheder i løbet af 2009 med en kunstigt stærk euro mod den kinesiske valuta,

| F. | der henviser til, at ECB satte renten ned til 1 % og videreførte vigtige og hidtil usete særlige foranstaltninger for at støtte kreditten, og at størrelsen på ECB's statusopgørelse er vokset betydeligt i hele 2009, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ECB satte renten ned til 1 % og videreførte vigtige og hidtil usete særlige foranstaltninger for at støtte kreditten, og at størrelsen på ECB's statusopgørelse er vokset betydeligt i hele 2009,

| G. | der henviser til, at der har været tegn på økonomisk stabilisering i euroområdet i andet halvår af 2009, og at den kvartalsvise vækst, selv om den stadig er lille, er blevet positiv, om end disse samlede tal viser, at tendensen ikke har afspejlet sig i alle medlemslande, hvoraf nogle fortsat havde tilbagegang i samme periode, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der har været tegn på økonomisk stabilisering i euroområdet i andet halvår af 2009, og at den kvartalsvise vækst, selv om den stadig er lille, er blevet positiv, om end disse samlede tal viser, at tendensen ikke har afspejlet sig i alle medlemslande, hvoraf nogle fortsat havde tilbagegang i samme periode,

| H. | der henviser til, at ECB forventede en real BNP-vækst på mellem 0,1 % og 1,5 % i euroområdet for 2010 før den statslige gældskrise indtraf i flere lande i euroområdet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ECB forventede en real BNP-vækst på mellem 0,1 % og 1,5 % i euroområdet for 2010 før den statslige gældskrise indtraf i flere lande i euroområdet,

Indledning

| 1. | glæder sig over, at Lissabontraktaten trådte i kraft den 1. december 2009 og giver ECB status som en EU-institution, der øger Parlamentets ansvar som den primære institution, gennem hvilken ECB står til ansvar over for EU-borgerne; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Lissabontraktaten trådte i kraft den 1. december 2009 og giver ECB status som en EU-institution, der øger Parlamentets ansvar som den primære institution, gennem hvilken ECB står til ansvar over for EU-borgerne;

| 2. | glæder sig over genoptagelsen af den monetære dialog med det nye Europa-Parlament efter valget i juni 2009; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over genoptagelsen af den monetære dialog med det nye Europa-Parlament efter valget i juni 2009;

| 3. | går ind for Estlands indførelse af euroen pr. 1. januar 2011; |
| --- | --- |

3.

går ind for Estlands indførelse af euroen pr. 1. januar 2011;

| 4. | påpeger, at når det kommer til den faktiske prisudvikling, er pengepolitiske foranstaltninger kun én af flere faktorer, og at spekulative tendenser på de enkelte markeder og voksende og forventet mangel på naturlige ressourcer i de seneste år har spillet en særlig rolle med hensyn til at presse priserne i vejret; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at når det kommer til den faktiske prisudvikling, er pengepolitiske foranstaltninger kun én af flere faktorer, og at spekulative tendenser på de enkelte markeder og voksende og forventet mangel på naturlige ressourcer i de seneste år har spillet en særlig rolle med hensyn til at presse priserne i vejret;

| 5. | påpeger, at disse skævheder skaber store vanskeligheder for en hensigtsmæssig pengepolitik i euroområdet; opfordrer derfor regeringerne til at samordne deres økonomiske politikker; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at disse skævheder skaber store vanskeligheder for en hensigtsmæssig pengepolitik i euroområdet; opfordrer derfor regeringerne til at samordne deres økonomiske politikker;

Økonomisk og finansiel stabilitet

| 6. | er dybt bekymret over, at der fortsat er væsentlige makroøkonomiske skævheder mellem økonomierne i euroområdet; |
| --- | --- |

6.

er dybt bekymret over, at der fortsat er væsentlige makroøkonomiske skævheder mellem økonomierne i euroområdet;

| 7. | mener, at den finansielle krise i en række lande i euroområdet er et alvorligt problem for euroområdet som helhed og er udtryk for, at euroområdet fungerer dårligt; mener, at dette illustrerer behovet for reform og stærkere koordination af de økonomiske politikker inden for euroområdet; |
| --- | --- |

7.

mener, at den finansielle krise i en række lande i euroområdet er et alvorligt problem for euroområdet som helhed og er udtryk for, at euroområdet fungerer dårligt; mener, at dette illustrerer behovet for reform og stærkere koordination af de økonomiske politikker inden for euroområdet;

| 8. | opfordrer indtrængende Kommissionen og centralbanken til at udarbejde forslag i stil med Basel III-forslaget fra Baselkomitéen, som opstiller bindende regler for indførelse af en anticyklisk buffer; opfordrer Rådet, Kommissionen og centralbanken til at arbejde hen imod en konsekvent og hurtig gennemførelse af Baselkomitéens forslag, når de er blevet ratificeret på G20-niveau; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende Kommissionen og centralbanken til at udarbejde forslag i stil med Basel III-forslaget fra Baselkomitéen, som opstiller bindende regler for indførelse af en anticyklisk buffer; opfordrer Rådet, Kommissionen og centralbanken til at arbejde hen imod en konsekvent og hurtig gennemførelse af Baselkomitéens forslag, når de er blevet ratificeret på G20-niveau;

| 9. | påpeger, at principperne i stabilitets- og vækstpagten ikke altid er blevet overholdt før i tiden; minder om, at omend det er nødvendigt for gældsramte lande at genvinde balancen i de offentlige finanser og mindske gælden, vil dette alene ikke løse problemet med økonomiske ubalancer mellem landene i euroområdet og mere bredt i EU; opfordrer derfor til ubegrænset og mere sammenhængende anvendelse af stabilitets- og vækstpagten; mener, at pagten bør suppleres af udvikling af et system for tidlig varsling, der skal identificere eventuelle uoverensstemmelser, f.eks. i form af et »europæisk semester«, med henblik på ikke alene at øge overvågningen og styrke den økonomisk-politiske koordination for at sikre den finanspolitiske konsolidering, men også - ud over den budgetmæssige dimension - at håndtere andre makroøkonomiske ubalancer og styrke håndhævelsesprocedurerne; |
| --- | --- |

9.

påpeger, at principperne i stabilitets- og vækstpagten ikke altid er blevet overholdt før i tiden; minder om, at omend det er nødvendigt for gældsramte lande at genvinde balancen i de offentlige finanser og mindske gælden, vil dette alene ikke løse problemet med økonomiske ubalancer mellem landene i euroområdet og mere bredt i EU; opfordrer derfor til ubegrænset og mere sammenhængende anvendelse af stabilitets- og vækstpagten; mener, at pagten bør suppleres af udvikling af et system for tidlig varsling, der skal identificere eventuelle uoverensstemmelser, f.eks. i form af et »europæisk semester«, med henblik på ikke alene at øge overvågningen og styrke den økonomisk-politiske koordination for at sikre den finanspolitiske konsolidering, men også - ud over den budgetmæssige dimension - at håndtere andre makroøkonomiske ubalancer og styrke håndhævelsesprocedurerne;

| 10. | mener, at der må handles nu for at påbegynde en gradvis nedbringelse af finansunderskuddene og genskabe tilliden til de europæiske offentlige finanser; |
| --- | --- |

10.

mener, at der må handles nu for at påbegynde en gradvis nedbringelse af finansunderskuddene og genskabe tilliden til de europæiske offentlige finanser;

| 11. | påpeger, at der er behov for en stærk og forøget koordination af den økonomiske politik, for at en monetær union kan blive holdbar; beklager, at Den Økonomiske og Monetære Union i høj grad har prioriteret den »monetære« del; |
| --- | --- |

11.

påpeger, at der er behov for en stærk og forøget koordination af den økonomiske politik, for at en monetær union kan blive holdbar; beklager, at Den Økonomiske og Monetære Union i høj grad har prioriteret den »monetære« del;

| 12. | mener, at der bør iværksættes et større og gradvist voksende spektrum af sanktioner over for medlemsstater, der ikke følger euroområdets regler med hensyn til offentlige finanser og adgang til pålidelige statistikker, for at sikre nøjere opfyldelse; |
| --- | --- |

12.

mener, at der bør iværksættes et større og gradvist voksende spektrum af sanktioner over for medlemsstater, der ikke følger euroområdets regler med hensyn til offentlige finanser og adgang til pålidelige statistikker, for at sikre nøjere opfyldelse;

| 13. | mener, at den manglende på forhånd fastsatte krisestyringsmekanisme og enkelte regeringers opførsel har gjort det svært at finde en hurtig løsning på den statslige gældskrise i nogle eurolande, og det vil svække ØMU'ens mulighed for at reagere hurtigt i evt. lignende situationer i fremtiden; opfordrer derfor til, at der etableres en permanent krisestyringsramme; |
| --- | --- |

13.

mener, at den manglende på forhånd fastsatte krisestyringsmekanisme og enkelte regeringers opførsel har gjort det svært at finde en hurtig løsning på den statslige gældskrise i nogle eurolande, og det vil svække ØMU'ens mulighed for at reagere hurtigt i evt. lignende situationer i fremtiden; opfordrer derfor til, at der etableres en permanent krisestyringsramme;

| 14. | opfordrer indtrængende til, at finansiel støtte til EU-lande i gældskrise skal have til formål at fremme tilbagebetaling af lån, budgetbalance og økonomisk reform, og understreger faren ved at gøre lånene til finansielle bidrag, idet det tilskynder til låntagning og gældsstiftelse; |
| --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende til, at finansiel støtte til EU-lande i gældskrise skal have til formål at fremme tilbagebetaling af lån, budgetbalance og økonomisk reform, og understreger faren ved at gøre lånene til finansielle bidrag, idet det tilskynder til låntagning og gældsstiftelse;

| 15. | opfordrer derfor Kommissionen til at stille forslag om styrkelse af stabilitets- og vækstpagten ved at medtage konkrete mål til reduktion af efterslæbet i konkurrenceevnen mellem de europæiske økonomier med henblik på at stimulere jobskabende vækst; |
| --- | --- |

15.

opfordrer derfor Kommissionen til at stille forslag om styrkelse af stabilitets- og vækstpagten ved at medtage konkrete mål til reduktion af efterslæbet i konkurrenceevnen mellem de europæiske økonomier med henblik på at stimulere jobskabende vækst;

| 16. | er enig i bekymringerne over en mulig spekulation mod euroen; |
| --- | --- |

16.

er enig i bekymringerne over en mulig spekulation mod euroen;

| 17. | mener, at væksten i kreditgivningen og udviklingen i priser på aktiver i EU og i medlemsstaterne er afgørende indikatorer for en effektiv overvågning af finansiel stabilitet i ØMU'en og mere bredt i EU; |
| --- | --- |

17.

mener, at væksten i kreditgivningen og udviklingen i priser på aktiver i EU og i medlemsstaterne er afgørende indikatorer for en effektiv overvågning af finansiel stabilitet i ØMU'en og mere bredt i EU;

| 18. | er bekymret over vedvarende pres på euroområdets marked for statsobligationer afspejlet ved et større spænd; mener, at flugten fra usikkerheden, som er blevet fremkaldt af bølger af panik under den nuværende finansielle krise, har haft en massiv skævvridende effekt og store negative eksterne omkostninger; |
| --- | --- |

18.

er bekymret over vedvarende pres på euroområdets marked for statsobligationer afspejlet ved et større spænd; mener, at flugten fra usikkerheden, som er blevet fremkaldt af bølger af panik under den nuværende finansielle krise, har haft en massiv skævvridende effekt og store negative eksterne omkostninger;

| 19. | anmoder om en rettidig gennemførelse af forordningen om kreditvurderingsbureauer (forordning (EF) nr. 1060/2009); glæder sig over Kommissionens forslag af 2. juni 2010 om ændring af samme forordning, men opfordrer samtidig Kommissionen til at gå videre med forslag til en mere stringent overvågning af driften af disse agenturer, en øgning af kreditvurderingsbureauernes ansvar og en vurdering af mulighederne for at oprette et europæisk kreditvurderingsinstitut; understreger, at vurdering af statsgæld i euroområdet har vist sig at være problematisk under krisen; |
| --- | --- |

19.

anmoder om en rettidig gennemførelse af forordningen om kreditvurderingsbureauer (forordning (EF) nr. 1060/2009); glæder sig over Kommissionens forslag af 2. juni 2010 om ændring af samme forordning, men opfordrer samtidig Kommissionen til at gå videre med forslag til en mere stringent overvågning af driften af disse agenturer, en øgning af kreditvurderingsbureauernes ansvar og en vurdering af mulighederne for at oprette et europæisk kreditvurderingsinstitut; understreger, at vurdering af statsgæld i euroområdet har vist sig at være problematisk under krisen;

Ledelse og beslutningstagning

| 20. | understreger ECB's uafhængighed; |
| --- | --- |

20.

understreger ECB's uafhængighed;

| 21. | anbefaler, at ECB øger gennemsigtigheden af sit arbejde for at forøge sin legitimitet og forudsigelighed, og mener, at der også er også behov for gennemsigtighed, for så vidt angår de interne modeller, der bruges til at værdiansætte sikkerhedsstillelse i illikvide aktiver, og vurderingerne af specifikke værdipapirer, der foreslås anvendt som sikkerhed; |
| --- | --- |

21.

anbefaler, at ECB øger gennemsigtigheden af sit arbejde for at forøge sin legitimitet og forudsigelighed, og mener, at der også er også behov for gennemsigtighed, for så vidt angår de interne modeller, der bruges til at værdiansætte sikkerhedsstillelse i illikvide aktiver, og vurderingerne af specifikke værdipapirer, der foreslås anvendt som sikkerhed;

| 22. | mener, at på grundlag af ECB's nye retlige status i medfør af Lissabontraktaten bør de af Rådet indstillede kandidater til direktionen godkendes ved specielle høringer i de relevante parlamentsudvalg og derefter ved en afstemning i Europa-Parlamentet; bemærker, at ECB har haft en afgørende rolle siden krisen, og vurderer, at en sådan rolle bør medføre øget gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

22.

mener, at på grundlag af ECB's nye retlige status i medfør af Lissabontraktaten bør de af Rådet indstillede kandidater til direktionen godkendes ved specielle høringer i de relevante parlamentsudvalg og derefter ved en afstemning i Europa-Parlamentet; bemærker, at ECB har haft en afgørende rolle siden krisen, og vurderer, at en sådan rolle bør medføre øget gennemsigtighed og ansvarlighed;

| 23. | glæder sig over, at eurogruppen med Lissabontraktaten får status af juridisk person, og over ECB's deltagelse i dens møder; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over, at eurogruppen med Lissabontraktaten får status af juridisk person, og over ECB's deltagelse i dens møder;

| 24. | gør opmærksom på, Europa-Parlamentet er fast besluttet på at fortsætte den monetære dialog som et vigtigt led i en demokratisk kontrol af ECB; |
| --- | --- |

24.

gør opmærksom på, Europa-Parlamentet er fast besluttet på at fortsætte den monetære dialog som et vigtigt led i en demokratisk kontrol af ECB;

| 25. | glæder sig over forslaget om at nedsætte et europæisk råd for systemiske risici (ERSB), hvilket vil lukke det nuværende hul i makrotilsynet; opfordrer ECB til at opstille klare modeller og definitioner for at sikre, at ERSB kan fungere effektivt og sikre dets ansvarlighed; tilføjer, at eventuelle nye opgaver, som ECB pålægges med hensyn til ESRB, ikke på nogen måde kommer til at kompromittere ECB's uafhængighed; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over forslaget om at nedsætte et europæisk råd for systemiske risici (ERSB), hvilket vil lukke det nuværende hul i makrotilsynet; opfordrer ECB til at opstille klare modeller og definitioner for at sikre, at ERSB kan fungere effektivt og sikre dets ansvarlighed; tilføjer, at eventuelle nye opgaver, som ECB pålægges med hensyn til ESRB, ikke på nogen måde kommer til at kompromittere ECB's uafhængighed;

| 26. | påpeger, at det koncept, hvor ESRB kun udsteder advarsler og henstillinger uden en egentlig håndhævelse, ikke er tilfredsstillende, hvad angår effektiv gennemførelse og effektivt ansvar; beklager, at ESRB ikke selv kan erklære undtagelsestilstand; |
| --- | --- |

26.

påpeger, at det koncept, hvor ESRB kun udsteder advarsler og henstillinger uden en egentlig håndhævelse, ikke er tilfredsstillende, hvad angår effektiv gennemførelse og effektivt ansvar; beklager, at ESRB ikke selv kan erklære undtagelsestilstand;

| 27. | glæder sig over forslaget om afholdelse af høringer af formanden for ESRB i Europa-Parlamentet i en anden ramme end de monetære dialoger; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over forslaget om afholdelse af høringer af formanden for ESRB i Europa-Parlamentet i en anden ramme end de monetære dialoger;

Ud af krisen

| 28. | mener, at opsvinget i den økonomiske aktivitet i andet halvår af 2009 var et resultat af de ekstraordinære foranstaltninger truffet af regeringer og centralbanker over hele verden ved udgangen af 2008 i form af garantier for bankforpligtelser, kapitalindsprøjtninger og støtteordninger for aktiver; |
| --- | --- |

28.

mener, at opsvinget i den økonomiske aktivitet i andet halvår af 2009 var et resultat af de ekstraordinære foranstaltninger truffet af regeringer og centralbanker over hele verden ved udgangen af 2008 i form af garantier for bankforpligtelser, kapitalindsprøjtninger og støtteordninger for aktiver;

| 29. | bemærker, at den finansielle krise i euro-området er en solvenskrise, der i første omgang manifesterede sig som en likviditetskrise; mener ikke, at en sådan situation kan løses på længere sigt ved simpelthen at poste ny gæld og likviditet i stærkt forgældede økonomier i kombination med accelererede planer for finanspolitisk konsolidering; |
| --- | --- |

29.

bemærker, at den finansielle krise i euro-området er en solvenskrise, der i første omgang manifesterede sig som en likviditetskrise; mener ikke, at en sådan situation kan løses på længere sigt ved simpelthen at poste ny gæld og likviditet i stærkt forgældede økonomier i kombination med accelererede planer for finanspolitisk konsolidering;

| 30. | mener ligeledes, at krisen har afsløret en tendens i de seneste års økonomiske politikker, der har bidraget til det nuværende høje niveau for offentlig og privat gæld, som det vil tage mange år at rette op på; vurderer, at nogle dele af Europa vil have sværere end andre ved at takle konsekvenserne og udviklingen af krisen og opnå en bæredygtig økonomisk vækst, nye innovationer og skabelse af nye arbejdspladser; understreger behovet for reformer i hele Europa; |
| --- | --- |

30.

mener ligeledes, at krisen har afsløret en tendens i de seneste års økonomiske politikker, der har bidraget til det nuværende høje niveau for offentlig og privat gæld, som det vil tage mange år at rette op på; vurderer, at nogle dele af Europa vil have sværere end andre ved at takle konsekvenserne og udviklingen af krisen og opnå en bæredygtig økonomisk vækst, nye innovationer og skabelse af nye arbejdspladser; understreger behovet for reformer i hele Europa;

| 31. | minder om, at forholdet mellem den offentlige gæld og BNP i euroområdet og EU som helhed, såvel som i de fleste af medlemsstaterne, faldt mellem 1999 og 2007, før udbruddet af den finansielle krise, mens gældsniveauet i husholdninger og virksomheder samt gearingen af den finansielle sektor oplevede en betydelig stigning i løbet af den samme periode; |
| --- | --- |

31.

minder om, at forholdet mellem den offentlige gæld og BNP i euroområdet og EU som helhed, såvel som i de fleste af medlemsstaterne, faldt mellem 1999 og 2007, før udbruddet af den finansielle krise, mens gældsniveauet i husholdninger og virksomheder samt gearingen af den finansielle sektor oplevede en betydelig stigning i løbet af den samme periode;

| 32. | minder om, at den enorme stigning i den offentlige gæld siden 2008 i flere medlemsstater er blevet udløst af det faktum, at disse lande stod over for et overforbrug, der var blevet forårsaget af en uholdbar vækst i den private gæld og store finansielle bobler; mener derfor, at den nuværende krise har gjort det klart, at den finanspolitiske situation er uholdbar, hvis finansieringen af den private sektor er uholdbar; |
| --- | --- |

32.

minder om, at den enorme stigning i den offentlige gæld siden 2008 i flere medlemsstater er blevet udløst af det faktum, at disse lande stod over for et overforbrug, der var blevet forårsaget af en uholdbar vækst i den private gæld og store finansielle bobler; mener derfor, at den nuværende krise har gjort det klart, at den finanspolitiske situation er uholdbar, hvis finansieringen af den private sektor er uholdbar;

| 33. | påpeger, at krisen sammen med de efterfølgende redningsaktioner og økonomiske stimulationspakker har ført til vidtrækkende besparelsesforanstaltninger i nogle medlemsstater, som ofte kommer for sent, men samtidig begrænser regeringernes handlemuligheder væsentligt; |
| --- | --- |

33.

påpeger, at krisen sammen med de efterfølgende redningsaktioner og økonomiske stimulationspakker har ført til vidtrækkende besparelsesforanstaltninger i nogle medlemsstater, som ofte kommer for sent, men samtidig begrænser regeringernes handlemuligheder væsentligt;

| 34. | advarer om, at disse sparepakker ikke bør føre til foranstaltninger, som kunne lægge en betydelig dæmper på den økonomiske genopretning, som kræver en ny model for økonomisk styring med instrumenter og en tidsplan, der vil skabe balance mellem den finanspolitiske konsolidering og sikring af behov for investeringer i beskæftigelse og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

34.

advarer om, at disse sparepakker ikke bør føre til foranstaltninger, som kunne lægge en betydelig dæmper på den økonomiske genopretning, som kræver en ny model for økonomisk styring med instrumenter og en tidsplan, der vil skabe balance mellem den finanspolitiske konsolidering og sikring af behov for investeringer i beskæftigelse og bæredygtig udvikling;

| 35. | understreger, at den utilstrækkelige kredit, der nåede frem til realøkonomien, navnlig for smv'er, skyldtes den lavere efterspørgsel på grund af nedsat aktivitet i realøkonomien såvel som bankernes modvilje mod at yde lån; |
| --- | --- |

35.

understreger, at den utilstrækkelige kredit, der nåede frem til realøkonomien, navnlig for smv'er, skyldtes den lavere efterspørgsel på grund af nedsat aktivitet i realøkonomien såvel som bankernes modvilje mod at yde lån;

| 36. | understreger, at flere medlemsstaters banker har været alt for afhængige af likviditet fra ECB; |
| --- | --- |

36.

understreger, at flere medlemsstaters banker har været alt for afhængige af likviditet fra ECB;

| 37. | påpeger, at de særlige foranstaltninger, som ECB indførte i oktober 2008 for at støtte kreditten, har været vellykkede med hensyn til at undgå at en øget afmatning og yderligere finansiel uro; gentager, at ophævelsen af disse foranstaltninger skal være godt timet og nøje koordineret med de nationale regeringer og deres aktiviteter, især i betragtning af, at mange medlemsstater kollektivt og samtidig tyr til besparelsesforanstaltninger; |
| --- | --- |

37.

påpeger, at de særlige foranstaltninger, som ECB indførte i oktober 2008 for at støtte kreditten, har været vellykkede med hensyn til at undgå at en øget afmatning og yderligere finansiel uro; gentager, at ophævelsen af disse foranstaltninger skal være godt timet og nøje koordineret med de nationale regeringer og deres aktiviteter, især i betragtning af, at mange medlemsstater kollektivt og samtidig tyr til besparelsesforanstaltninger;

| 38. | er dog bekymret over de potentielle asymmetriske virkninger af ECB's exit-strategi i betragtning af de betydelige forskelle mellem konjunkturforløbet i medlemsstaterne i euroområdet; |
| --- | --- |

38.

er dog bekymret over de potentielle asymmetriske virkninger af ECB's exit-strategi i betragtning af de betydelige forskelle mellem konjunkturforløbet i medlemsstaterne i euroområdet;

| 39. | ville se positivt på, hvis Den Europæiske Centralbank generelt ville acceptere statsobligationer fra lande i euroområdet som sikkerhed i forbindelse med genkøbsaftaler, og dermed følge den praksis, der er gennemprøvet og testet af Bank of England og Federal Reserve Bank; |
| --- | --- |

39.

ville se positivt på, hvis Den Europæiske Centralbank generelt ville acceptere statsobligationer fra lande i euroområdet som sikkerhed i forbindelse med genkøbsaftaler, og dermed følge den praksis, der er gennemprøvet og testet af Bank of England og Federal Reserve Bank;

| 40. | understreger, at en gradvis udryddelse af offentlige underskud og langsigtet bæredygtighed i de offentlige finanser er af afgørende betydning for hele euroområdet; |
| --- | --- |

40.

understreger, at en gradvis udryddelse af offentlige underskud og langsigtet bæredygtighed i de offentlige finanser er af afgørende betydning for hele euroområdet;

| 41. | påpeger antallet af forslag i EU om færdiggørelse af tilsynsforanstaltningerne, forvaltning af krisen og regulering af den »grå« banksektor; |
| --- | --- |

41.

påpeger antallet af forslag i EU om færdiggørelse af tilsynsforanstaltningerne, forvaltning af krisen og regulering af den »grå« banksektor;

| 42. | er enig i bekymringerne over de procykliske aspekter af de nuværende lovgivningsmæssige, tilsynsmæssige samt regnskabs- og beskatningsmæssige regler, som forstærker de svingninger, der er indbygget i en markedsøkonomis funktion; |
| --- | --- |

42.

er enig i bekymringerne over de procykliske aspekter af de nuværende lovgivningsmæssige, tilsynsmæssige samt regnskabs- og beskatningsmæssige regler, som forstærker de svingninger, der er indbygget i en markedsøkonomis funktion;

| 43. | understreger behovet for en betydelig forøgelse af bankernes kapitalreserver og for at styrke kapitalens kvalitet, og glæder sig over Baselkomitéens forslag til en snævrere definition af kernekapital og indførelse af højere egenkapitalkrav; minder desuden om forbindelsen mellem finansiel økonomi og realøkonomi og de indvirkninger, som reguleringen af den ene kan have på den anden; |
| --- | --- |

43.

understreger behovet for en betydelig forøgelse af bankernes kapitalreserver og for at styrke kapitalens kvalitet, og glæder sig over Baselkomitéens forslag til en snævrere definition af kernekapital og indførelse af højere egenkapitalkrav; minder desuden om forbindelsen mellem finansiel økonomi og realøkonomi og de indvirkninger, som reguleringen af den ene kan have på den anden;

| 44. | mener, at det globale finanssystem bør gøres mindre skrøbeligt, og at der bør drages en lære af krisen på globalt plan for at reducere systemiske risici, håndtere finansielle bobler og forbedre risikostyringens kvalitet og finansmarkedernes gennemsigtighed, idet det bekræftes, at deres grundlæggende rolle er at finansiere realøkonomien; |
| --- | --- |

44.

mener, at det globale finanssystem bør gøres mindre skrøbeligt, og at der bør drages en lære af krisen på globalt plan for at reducere systemiske risici, håndtere finansielle bobler og forbedre risikostyringens kvalitet og finansmarkedernes gennemsigtighed, idet det bekræftes, at deres grundlæggende rolle er at finansiere realøkonomien;

Det eksterne aspekt

| 45. | påpeger, at euroen havde fået status som en international valuta i 2009, men var under stærkt pres i 2010; |
| --- | --- |

45.

påpeger, at euroen havde fået status som en international valuta i 2009, men var under stærkt pres i 2010;

| 46. | påpeger, at euroen i en periode, der har været kendetegnet ved en høj grad af valutakursvolatilitet, har øget sin styrke, navnlig over for den amerikanske dollar og den kinesiske renminbi, og udtrykker bekymring for, at dette kan have en ødelæggende virkning for euroområdets konkurrenceevne; |
| --- | --- |

46.

påpeger, at euroen i en periode, der har været kendetegnet ved en høj grad af valutakursvolatilitet, har øget sin styrke, navnlig over for den amerikanske dollar og den kinesiske renminbi, og udtrykker bekymring for, at dette kan have en ødelæggende virkning for euroområdets konkurrenceevne;

| 47. | anerkender, at den stærke euro delvis skyldtes en lav økonomisk aktivitet i USA, hvor det nuværende underskud på betalingsbalancen indsnævredes kraftigt til under 3 % af BNP i 2009, og det føderale budgetunderskud steg til ca. 10 % af BNP i finansåret 2009, imens svækkelsen af euroen delvis skyldtes den manglende tillid på det globale marked til nogle stærkt forgældede EU-medlemsstater; tilslutter sig bekymringerne over udvidelsen af pengemængden i USA og i mindre omfang i EU; |
| --- | --- |

47.

anerkender, at den stærke euro delvis skyldtes en lav økonomisk aktivitet i USA, hvor det nuværende underskud på betalingsbalancen indsnævredes kraftigt til under 3 % af BNP i 2009, og det føderale budgetunderskud steg til ca. 10 % af BNP i finansåret 2009, imens svækkelsen af euroen delvis skyldtes den manglende tillid på det globale marked til nogle stærkt forgældede EU-medlemsstater; tilslutter sig bekymringerne over udvidelsen af pengemængden i USA og i mindre omfang i EU;

| 48. | er bekymret over virkningen af valutakursernes volatilitet og »carry trade«-operationer for både den globale finansielle stabilitet og realøkonomien; |
| --- | --- |

48.

er bekymret over virkningen af valutakursernes volatilitet og »carry trade«-operationer for både den globale finansielle stabilitet og realøkonomien;

| 49. | understreger, at euroområdet uanset den nuværende globale finansielle og økonomiske krise bør udvides yderligere, men understreger, at opfyldelse af Maastrichtkriterierne betragtes som en forudsætning for euromedlemskab; glæder sig over den hurtige indførelse af euroen i alle medlemsstater, som opfylder disse kriterier; |
| --- | --- |

49.

understreger, at euroområdet uanset den nuværende globale finansielle og økonomiske krise bør udvides yderligere, men understreger, at opfyldelse af Maastrichtkriterierne betragtes som en forudsætning for euromedlemskab; glæder sig over den hurtige indførelse af euroen i alle medlemsstater, som opfylder disse kriterier;

| 50. | mener, at Estlands indførelse af euroen viser euroens status trods den offentlige gældskrise; mener, at denne status vil anspore andre medlemsstater til at søge medlemskab af euroområdet; |
| --- | --- |

50.

mener, at Estlands indførelse af euroen viser euroens status trods den offentlige gældskrise; mener, at denne status vil anspore andre medlemsstater til at søge medlemskab af euroområdet;

*

* *

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Eurogruppen og Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

51.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Eurogruppen og Den Europæiske Centralbank.

---

(1)  EFT C 138 af 4.5.1998, s. 177.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0090.

(3)  EUT C 16 E af 22.1.2010, s. 8.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/7

---

Tirsdag den 23. november 2010Civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet

P7_TA(2010)0419

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet 2010/2071(INI)

2012/C 99 E/02

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi »Et sikkert Europa i en bedre verden«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde den 11.-12. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi »Et sikkert Europa i en bedre verden«, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 12. december 2003, og til rapporten om dens gennemførelse »At skabe sikkerhed i en verden i forandring«, som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde den 11.-12. december 2008,

| — | der henviser til strategien for den indre sikkerhed for Den Europæiske Union, som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde den 25.-26. marts 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til strategien for den indre sikkerhed for Den Europæiske Union, som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde den 25.-26. marts 2010,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. april 2010 om FSFP, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. april 2010 om FSFP,

| — | der henviser til ESFP-konklusionerne og erklæringen om tiåret for ESFP: udfordringer og muligheder, som Rådet vedtog den 17. november 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til ESFP-konklusionerne og erklæringen om tiåret for ESFP: udfordringer og muligheder, som Rådet vedtog den 17. november 2009,

| — | der henviser til erklæringen om styrkelse af den europæiske forsvars- og sikkerhedspolitik, som Rådet vedtog den 12. december 2008, og til erklæringen om forbedring af de civile og militære kapaciteter, som Rådet vedtog den 11. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om styrkelse af den europæiske forsvars- og sikkerhedspolitik, som Rådet vedtog den 12. december 2008, og til erklæringen om forbedring af de civile og militære kapaciteter, som Rådet vedtog den 11. december 2008,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Santa Maria de Feira den 20. juni 2000 og i Göteborg den 16. juni 2001, til EU's program om forebyggelse af væbnede konflikter, der også blev vedtaget i Göteborg den 16. juni 2001, det overordnede civile mål for 2008, godkendt af Det Europæiske Råd den 17. december 2004 og til det overordnede civile mål for 2010, godkendt af Rådet den 19. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Santa Maria de Feira den 20. juni 2000 og i Göteborg den 16. juni 2001, til EU's program om forebyggelse af væbnede konflikter, der også blev vedtaget i Göteborg den 16. juni 2001, det overordnede civile mål for 2008, godkendt af Det Europæiske Råd den 17. december 2004 og til det overordnede civile mål for 2010, godkendt af Rådet den 19. november 2007,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Helsinki den 11. december 1999 (overordnet mål 2003) og til det overordnede mål for 2010, godkendt af Rådet den 17. maj 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Helsinki den 11. december 1999 (overordnet mål 2003) og til det overordnede mål for 2010, godkendt af Rådet den 17. maj 2004,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 30. november 2009 om styrkelse af kemisk, biologisk, radiologisk og nuklear sikkerhed (CBRN-sikkerhed) i Den Europæiske Union og godkendelse af en CBRN-handlingsplan på EU-niveau, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 30. november 2009 om styrkelse af kemisk, biologisk, radiologisk og nuklear sikkerhed (CBRN-sikkerhed) i Den Europæiske Union og godkendelse af en CBRN-handlingsplan på EU-niveau,

| — | der henviser til Rådets dokument om gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 som konsolideret ved FN's Sikkerhedsråds resolution 1820 som et led i ESFP af 3. december 2008 og til Rådets dokument om integration af menneskerettigheder i ESFP af 14. september 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets dokument om gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 som konsolideret ved FN's Sikkerhedsråds resolution 1820 som et led i ESFP af 3. december 2008 og til Rådets dokument om integration af menneskerettigheder i ESFP af 14. september 2006,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. februar 2010 om jordskælvet for nylig i Haiti, i hvilken der opfordres til oprettelse af en EU-civilbeskyttelsesstyrke (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. februar 2010 om jordskælvet for nylig i Haiti, i hvilken der opfordres til oprettelse af en EU-civilbeskyttelsesstyrke (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om gennemførelse af den europæiske sikkerhedsstrategi og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0308/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A7-0308/2010),

Generelle overvejelser

| 1. | minder om, at EU har forpligtet sig til at fastlægge og gennemføre fælles politikker og foranstaltninger med henblik på at bevare fred, forebygge konflikter, konsolidere postkonfliktrehabilitering og styrke den internationale sikkerhed i overensstemmelse med principperne i FN's pagt samt konsolidere og støtte demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og de folkeretlige principper samt bistå befolkninger, der står over for naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer; |
| --- | --- |

1.

minder om, at EU har forpligtet sig til at fastlægge og gennemføre fælles politikker og foranstaltninger med henblik på at bevare fred, forebygge konflikter, konsolidere postkonfliktrehabilitering og styrke den internationale sikkerhed i overensstemmelse med principperne i FN's pagt samt konsolidere og støtte demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og de folkeretlige principper samt bistå befolkninger, der står over for naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer;

| 2. | påpeger, at intern og ekstern sikkerhed i stigende grad hænger sammen, og at EU ved at udvikle sine kapaciteter inden for krisestyring og fredsskabelse i tråd med ovennævnte målsætninger også bidrager til at beskytte sine egne borgeres sikkerhed; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at intern og ekstern sikkerhed i stigende grad hænger sammen, og at EU ved at udvikle sine kapaciteter inden for krisestyring og fredsskabelse i tråd med ovennævnte målsætninger også bidrager til at beskytte sine egne borgeres sikkerhed;

| 3. | understreger, at EU hovedsageligt gennem civil krisestyring yder et klart bidrag til den globale sikkerhed, som afspejler dets centrale værdier og principper; |
| --- | --- |

3.

understreger, at EU hovedsageligt gennem civil krisestyring yder et klart bidrag til den globale sikkerhed, som afspejler dets centrale værdier og principper;

| 4. | understreger, at effektive modsvar på nutidens kriser og sikkerhedstrusler, herunder naturkatastrofer, ofte må kunne trække på både civil og militær kapacitet og kræver tættere samarbejde mellem dem; minder om, at udviklingen af EU’s samlede tilgang og dets kombinerede militære og civile krisestyringskapacitet har været hovedtræk i FSFP og repræsenterer dennes centrale merværdi; minder samtidig om, at FSFP ikke er det eneste redskab, der er til rådighed, og at FSFP-missioner bør anvendes som en del af en bredere EU-strategi; |
| --- | --- |

4.

understreger, at effektive modsvar på nutidens kriser og sikkerhedstrusler, herunder naturkatastrofer, ofte må kunne trække på både civil og militær kapacitet og kræver tættere samarbejde mellem dem; minder om, at udviklingen af EU’s samlede tilgang og dets kombinerede militære og civile krisestyringskapacitet har været hovedtræk i FSFP og repræsenterer dennes centrale merværdi; minder samtidig om, at FSFP ikke er det eneste redskab, der er til rådighed, og at FSFP-missioner bør anvendes som en del af en bredere EU-strategi;

| 5. | minder om behovet for en EU-hvidbog om sikkerhed og forsvar baseret på systematiske og stringente sikkerheds- og forsvarsevalueringer udført af medlemsstaterne i henhold til fælles kriterier og en fælles tidsplan, der mere klart kan fastsætte Unionens sikkerheds- og forsvarsmæssige målsætninger, interesser og behov i forhold til de midler og ressourcer, der er til rådighed; understreger, at hvidbogen også bør definere områder hvor, og betingelser hvorunder, der ønskes en større grad af civilt-militært samarbejde, som kan bidrage til at nå disse målsætninger; mener, at EU-hvidbogen udtrykkeligt bør fastlægge mulighederne for at forene ressourcerne på EU-plan såvel som for national specialisering og kapacitetsharmonisering for at opnå omfattende stordriftsfordele; |
| --- | --- |

5.

minder om behovet for en EU-hvidbog om sikkerhed og forsvar baseret på systematiske og stringente sikkerheds- og forsvarsevalueringer udført af medlemsstaterne i henhold til fælles kriterier og en fælles tidsplan, der mere klart kan fastsætte Unionens sikkerheds- og forsvarsmæssige målsætninger, interesser og behov i forhold til de midler og ressourcer, der er til rådighed; understreger, at hvidbogen også bør definere områder hvor, og betingelser hvorunder, der ønskes en større grad af civilt-militært samarbejde, som kan bidrage til at nå disse målsætninger; mener, at EU-hvidbogen udtrykkeligt bør fastlægge mulighederne for at forene ressourcerne på EU-plan såvel som for national specialisering og kapacitetsharmonisering for at opnå omfattende stordriftsfordele;

Styrkelse af civilt-militært samarbejde

| 6. | understreger, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) bør bidrage yderligere til udviklingen af en virkelig samlet europæisk tilgang til civil og militær krisestyring, konfliktforebyggelse og fredsskabelse og give EU hensigtsmæssige strukturer, personale og finansielle ressourcer til at opfylde sine globale forpligtelser i tråd med FN's pagt; |
| --- | --- |

6.

understreger, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) bør bidrage yderligere til udviklingen af en virkelig samlet europæisk tilgang til civil og militær krisestyring, konfliktforebyggelse og fredsskabelse og give EU hensigtsmæssige strukturer, personale og finansielle ressourcer til at opfylde sine globale forpligtelser i tråd med FN's pagt;

| 7. | støtter fuldt ud overførelsen af FSFP-strukturer, herunder Direktoratet for Krisestyring og -planlægning, Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet, Den Europæiske Unions Militærstab og Situationscentret til EU-Udenrigstjenesten under direkte myndighed og kontrol af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik; minder om det løfte, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant har givet om at sikre, at de arbejder tæt sammen og i synergi med de relevante enheder i Kommissionen, der overføres til EU-Udenrigstjenesten, og som tager sig af planlægning og programmering af kriseberedskab, konfliktforebyggelse og fredsskabelse; opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at sikre, at disse enheder arbejder på lige fod med FSFP-strukturerne; understreger, at det under ingen omstændigheder er acceptabelt, at FSFP-strukturerne udøver formel eller uformel kontrol med planlægningen eller programmeringen af foranstaltninger finansieret under Stabilitetsinstrumentet, og insisterer på, at de overførte Kommissionsstrukturer ikke nedlægges; |
| --- | --- |

7.

støtter fuldt ud overførelsen af FSFP-strukturer, herunder Direktoratet for Krisestyring og -planlægning, Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet, Den Europæiske Unions Militærstab og Situationscentret til EU-Udenrigstjenesten under direkte myndighed og kontrol af næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik; minder om det løfte, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant har givet om at sikre, at de arbejder tæt sammen og i synergi med de relevante enheder i Kommissionen, der overføres til EU-Udenrigstjenesten, og som tager sig af planlægning og programmering af kriseberedskab, konfliktforebyggelse og fredsskabelse; opfordrer indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at sikre, at disse enheder arbejder på lige fod med FSFP-strukturerne; understreger, at det under ingen omstændigheder er acceptabelt, at FSFP-strukturerne udøver formel eller uformel kontrol med planlægningen eller programmeringen af foranstaltninger finansieret under Stabilitetsinstrumentet, og insisterer på, at de overførte Kommissionsstrukturer ikke nedlægges;

| 8. | opfordrer af hensyn til udviklingen af EU’s samlede tilgang også til tæt koordinering mellem EU-Udenrigstjenesten og alle de relevante enheder, der forbliver i Kommissionen, navnlig dem der beskæftiger sig med udvikling, humanitær bistand, civilbeskyttelse og folkesundhed; understreger behovet for direkte forbindelser mellem EU-Udenrigstjenesten og FSFP's agenturer og organer, nemlig Det Europæiske Forsvarsagentur, EU's Institut for Sikkerhedsstudier, Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi og EU-Satellitcentret; |
| --- | --- |

8.

opfordrer af hensyn til udviklingen af EU’s samlede tilgang også til tæt koordinering mellem EU-Udenrigstjenesten og alle de relevante enheder, der forbliver i Kommissionen, navnlig dem der beskæftiger sig med udvikling, humanitær bistand, civilbeskyttelse og folkesundhed; understreger behovet for direkte forbindelser mellem EU-Udenrigstjenesten og FSFP's agenturer og organer, nemlig Det Europæiske Forsvarsagentur, EU's Institut for Sikkerhedsstudier, Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi og EU-Satellitcentret;

| 9. | henleder opmærksomheden på Kommissionens monitorerings- og informationscenters rolle med hensyn til at fremme koordineringen af katastrofebistand under EU's civilbeskyttelsesordning og fremhæver nødvendigheden af et tæt samarbejde mellem centret og EU-Udenrigstjenesten, der skal sikres af næstformanden/Unionens højtstående repræsentant i hendes kapacitet som næstformand i Kommissionen; opfordrer til forbedret koordinering og hurtigere deployering af militære aktiver i forbindelse med katastrofebistand, især lufttransportkapaciteten, baseret på erfaringerne fra Haiti og under hensyntagen til katastrofebistandsaktionernes altovervejende civile karakter; gentager sin opfordring til yderligere forbedring af EU's civilbeskyttelsesordning gennem oprettelse af en frivillig pulje af medlemsstaters aktiver, der kan holdes på stand-by til øjeblikkelig deployering i forbindelse med katastrofebistandsoperationer; foreslår, at disse aktiver koordineres og deployeres under betegnelsen en EU-civilbeskyttelsesstyrke for at øge synligheden af EU’s indsats; minder samtidig om medlemsstaternes individuelle ansvar for civilbeskyttelses- og katastrofestyringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

9.

henleder opmærksomheden på Kommissionens monitorerings- og informationscenters rolle med hensyn til at fremme koordineringen af katastrofebistand under EU's civilbeskyttelsesordning og fremhæver nødvendigheden af et tæt samarbejde mellem centret og EU-Udenrigstjenesten, der skal sikres af næstformanden/Unionens højtstående repræsentant i hendes kapacitet som næstformand i Kommissionen; opfordrer til forbedret koordinering og hurtigere deployering af militære aktiver i forbindelse med katastrofebistand, især lufttransportkapaciteten, baseret på erfaringerne fra Haiti og under hensyntagen til katastrofebistandsaktionernes altovervejende civile karakter; gentager sin opfordring til yderligere forbedring af EU's civilbeskyttelsesordning gennem oprettelse af en frivillig pulje af medlemsstaters aktiver, der kan holdes på stand-by til øjeblikkelig deployering i forbindelse med katastrofebistandsoperationer; foreslår, at disse aktiver koordineres og deployeres under betegnelsen en EU-civilbeskyttelsesstyrke for at øge synligheden af EU’s indsats; minder samtidig om medlemsstaternes individuelle ansvar for civilbeskyttelses- og katastrofestyringsforanstaltninger;

| 10. | anbefaler desuden en bedre koordinering mellem medlemsstaternes humanitære organisationer og GD ECHO i forbindelse med nødhjælpsaktioner efter naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer; |
| --- | --- |

10.

anbefaler desuden en bedre koordinering mellem medlemsstaternes humanitære organisationer og GD ECHO i forbindelse med nødhjælpsaktioner efter naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer;

| 11. | opfordrer Rådet til straks at vedtage de nødvendige afgørelser med henblik på iværksættelse af bestemmelsen om gensidig bistand i EU-traktatens artikel 42, stk. 7, såvel som solidaritetsbestemmelsen i EUF-traktatens artikel 222, som bør afspejle EU's samlede tilgang og bygge på civil-militære ressourcer; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Rådet til straks at vedtage de nødvendige afgørelser med henblik på iværksættelse af bestemmelsen om gensidig bistand i EU-traktatens artikel 42, stk. 7, såvel som solidaritetsbestemmelsen i EUF-traktatens artikel 222, som bør afspejle EU's samlede tilgang og bygge på civil-militære ressourcer;

| 12. | minder om den vellykkede udvikling af det fredsskabende partnerskab mellem Kommissionen og de ikke-statslige organisationer, og om, at et godt samarbejde mellem de ikke-statslige civilsamfundsorganisationer og den kommende EU-Udenrigstjeneste er yderst vigtigt; opfordrer Kommissionen til yderligere at udvikle grundlaget for samarbejdet med ngo'erne og fremme brugen af ikke-statslige aktører i EU's aktiviteter inden for konfliktforebyggelse og konfliktstyring, bl.a. ved at inddrage dem i EU's undervisningsaktiviteter; |
| --- | --- |

12.

minder om den vellykkede udvikling af det fredsskabende partnerskab mellem Kommissionen og de ikke-statslige organisationer, og om, at et godt samarbejde mellem de ikke-statslige civilsamfundsorganisationer og den kommende EU-Udenrigstjeneste er yderst vigtigt; opfordrer Kommissionen til yderligere at udvikle grundlaget for samarbejdet med ngo'erne og fremme brugen af ikke-statslige aktører i EU's aktiviteter inden for konfliktforebyggelse og konfliktstyring, bl.a. ved at inddrage dem i EU's undervisningsaktiviteter;

Det strategiske niveau

| 13. | glæder sig på det politisk-strategiske niveau over integrationen af civile og militære elementer i Direktoratet for Krisestyring og -planlægning som et skridt i den rigtige retning; understreger imidlertid nødvendigheden af at finde en passende balance mellem den civile og militære strategiske planlægningskapacitet, ikke kun hvad angår antallet, men også med hensyn til hierarkiet, for at kunne udnytte de eksisterende synergier fuldt ud; fremhæver samtidig nødvendigheden af behørig respekt for forskellene mellem de civile og militære roller og deres særskilte målsætninger samt af at sikre, at der i hvert enkelt tilfælde afsættes et passende miks af menneskelige ressourcer til den konkrete operation; |
| --- | --- |

13.

glæder sig på det politisk-strategiske niveau over integrationen af civile og militære elementer i Direktoratet for Krisestyring og -planlægning som et skridt i den rigtige retning; understreger imidlertid nødvendigheden af at finde en passende balance mellem den civile og militære strategiske planlægningskapacitet, ikke kun hvad angår antallet, men også med hensyn til hierarkiet, for at kunne udnytte de eksisterende synergier fuldt ud; fremhæver samtidig nødvendigheden af behørig respekt for forskellene mellem de civile og militære roller og deres særskilte målsætninger samt af at sikre, at der i hvert enkelt tilfælde afsættes et passende miks af menneskelige ressourcer til den konkrete operation;

| 14. | opfordrer især indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at gøre noget ved personalemanglen for så vidt angår eksperter i civil missionsplanlægning og kapacitetsudvikling og sikre, at Direktoratet for Krisestyring og -planlægning omfatter et tilstrækkeligt antal eksperter fra alle prioritetsområder inden for civil kapacitet, dvs. politi, retsvæsen, civil administration, civilbeskyttelse og overvågning, samt fra menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

14.

opfordrer især indtrængende næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at gøre noget ved personalemanglen for så vidt angår eksperter i civil missionsplanlægning og kapacitetsudvikling og sikre, at Direktoratet for Krisestyring og -planlægning omfatter et tilstrækkeligt antal eksperter fra alle prioritetsområder inden for civil kapacitet, dvs. politi, retsvæsen, civil administration, civilbeskyttelse og overvågning, samt fra menneskerettighedsområdet;

| 15. | understreger behovet for i regelmæssigt at gøre sig bestræbelser på at skabe en fælles situationsforståelse for alle EU-interessenter (EU-Udenrigstjenesten såvel som alle relevante enheder fra Kommissionen: GD DEV, GD ECHO og GD SANCO med støtte fra hver enkelt enheds kriseevalueringskapacitet), som bør afspejles i alle EU's regions- og landestrategipapirer; understreger, at de omdannede EU-delegationer bør spille en nøglerolle i denne proces; |
| --- | --- |

15.

understreger behovet for i regelmæssigt at gøre sig bestræbelser på at skabe en fælles situationsforståelse for alle EU-interessenter (EU-Udenrigstjenesten såvel som alle relevante enheder fra Kommissionen: GD DEV, GD ECHO og GD SANCO med støtte fra hver enkelt enheds kriseevalueringskapacitet), som bør afspejles i alle EU's regions- og landestrategipapirer; understreger, at de omdannede EU-delegationer bør spille en nøglerolle i denne proces;

| 16. | opfordrer til, at man styrker den rolle, som lederne af EU's delegationer og/eller EU's særlige repræsentanter spiller - når de er til stede i kriseområderne - i forbindelse med den civil-militære koordineringsindsats, også med henblik på at sikre en mere indgående politisk overvågning på stedet; |
| --- | --- |

16.

opfordrer til, at man styrker den rolle, som lederne af EU's delegationer og/eller EU's særlige repræsentanter spiller - når de er til stede i kriseområderne - i forbindelse med den civil-militære koordineringsindsats, også med henblik på at sikre en mere indgående politisk overvågning på stedet;

Det operative niveau

| 17. | opfordrer på det operative planlægningsniveau til en væsentlig styrkelse af den civile planlægningskapacitet, der kan matche ambitionerne i forbindelse med civile FSFP-missioner, ved at styrke Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (CPCC) hvad angår personaleniveau og gennem en bedre fordeling af opgaverne mellem det strategiske og det operative niveau; understreger, at opgavefordelingen skal baseres på en afbalanceret og omfattende personalepolitik; er af den opfattelse, at denne funktion, i lyset af de opgaver, der sorterer under den civile øverstbefalende for operationen, skal placeres på et passende (dvs. højere) niveau i EU-Udenrigstjenestens hierarki; |
| --- | --- |

17.

opfordrer på det operative planlægningsniveau til en væsentlig styrkelse af den civile planlægningskapacitet, der kan matche ambitionerne i forbindelse med civile FSFP-missioner, ved at styrke Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (CPCC) hvad angår personaleniveau og gennem en bedre fordeling af opgaverne mellem det strategiske og det operative niveau; understreger, at opgavefordelingen skal baseres på en afbalanceret og omfattende personalepolitik; er af den opfattelse, at denne funktion, i lyset af de opgaver, der sorterer under den civile øverstbefalende for operationen, skal placeres på et passende (dvs. højere) niveau i EU-Udenrigstjenestens hierarki;

| 18. | gentager sin opfordring til etableringen af et permanent operativt EU-hovedkvarter med ansvar for operativ planlægning og gennemførelse af EU-militæroperationer, som skal erstatte det nuværende system, hvor ét af de syv eksisterende hovedkvarterer anvendes på ad hoc-basis; understreger, at et sådant skridt ville sikre en sammenhængende kommandovej og i høj grad øge EU’s kapacitet til hurtig og konsekvent krisehåndtering (navnlig ved at forbedre EU’s institutionelle hukommelse), lige som det ville mindske omkostningerne; |
| --- | --- |

18.

gentager sin opfordring til etableringen af et permanent operativt EU-hovedkvarter med ansvar for operativ planlægning og gennemførelse af EU-militæroperationer, som skal erstatte det nuværende system, hvor ét af de syv eksisterende hovedkvarterer anvendes på ad hoc-basis; understreger, at et sådant skridt ville sikre en sammenhængende kommandovej og i høj grad øge EU’s kapacitet til hurtig og konsekvent krisehåndtering (navnlig ved at forbedre EU’s institutionelle hukommelse), lige som det ville mindske omkostningerne;

| 19. | er af den opfattelse, at det operative hovedkvarter bør placeres sammen med CPCC for at maksimere fordelene ved civilt-militært samarbejde, herunder samkøringen af visse funktioner, og for bedre at fremme bedste praksis blandt EU-planlæggerne; foreslår sågar, at det operative hovedkvarter og CPCC eventuelt kan integreres i et fælles EU krisestyringshovedkvarter, der kunne have ansvaret for den operative planlægning og gennemførelsen af alle EU's civile missioner, militære operationer og sikkerhedssektorreformmissioner; |
| --- | --- |

19.

er af den opfattelse, at det operative hovedkvarter bør placeres sammen med CPCC for at maksimere fordelene ved civilt-militært samarbejde, herunder samkøringen af visse funktioner, og for bedre at fremme bedste praksis blandt EU-planlæggerne; foreslår sågar, at det operative hovedkvarter og CPCC eventuelt kan integreres i et fælles EU krisestyringshovedkvarter, der kunne have ansvaret for den operative planlægning og gennemførelsen af alle EU's civile missioner, militære operationer og sikkerhedssektorreformmissioner;

| 20. | understreger imidlertid, at der skal tages behørigt hensyn til forskellene mellem civil og militær planlægning, og at det er nødvendigt at fastholde separate kommandoveje med en civil øverstbefalende for operationen og en militær øverstbefalende for operationen, der bevarer deres egne kompetencer og nyder samme hierarkiske status i EU-Udenrigstjenesten; |
| --- | --- |

20.

understreger imidlertid, at der skal tages behørigt hensyn til forskellene mellem civil og militær planlægning, og at det er nødvendigt at fastholde separate kommandoveje med en civil øverstbefalende for operationen og en militær øverstbefalende for operationen, der bevarer deres egne kompetencer og nyder samme hierarkiske status i EU-Udenrigstjenesten;

Opbygning af EU’s civile og militære kapacitet

| 21. | henviser til de mange tilsagn, medlemsstaterne har givet, angående udviklingen af både militær og civil krisestyringskapacitet, fra Det Europæiske Råds møder i Helsinki og Santa Maria de Feira og til erklæringen fra december 2008 om styrkelse af kapaciteten; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at sikre, at disse tilsagn gennemføres ordentligt, således at den iøjnefaldende kløft mellem den eksisterende operative kapacitet og de erklærede politiske mål kan lukkes; |
| --- | --- |

21.

henviser til de mange tilsagn, medlemsstaterne har givet, angående udviklingen af både militær og civil krisestyringskapacitet, fra Det Europæiske Råds møder i Helsinki og Santa Maria de Feira og til erklæringen fra december 2008 om styrkelse af kapaciteten; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at sikre, at disse tilsagn gennemføres ordentligt, således at den iøjnefaldende kløft mellem den eksisterende operative kapacitet og de erklærede politiske mål kan lukkes;

| 22. | opfordrer i forbindelse med opfølgningen på de overordnede mål for 2010 medlemsstaterne til at fokusere på den konkrete tilvejebringelse af kapacitet og på områder med potentiale for civile-militære synergier, navnlig dem, der allerede er identificeret, for hurtigst muligt at opnå reelle fremskridt; understreger nødvendigheden af, at kapacitetsudviklingen styres af de særlige krav i forbindelse med FSFP-missioner; glæder sig over den samlede kapacitetsudviklingsproces for militær kapacitet inden for Det Europæiske Forsvarsagentur; opfordrer til yderligere drøftelser af, hvordan der kan bygges bro mellem de to kapacitetsudviklingsprocesser i forbindelse med de overordnede mål på det civile og militære område; |
| --- | --- |

22.

opfordrer i forbindelse med opfølgningen på de overordnede mål for 2010 medlemsstaterne til at fokusere på den konkrete tilvejebringelse af kapacitet og på områder med potentiale for civile-militære synergier, navnlig dem, der allerede er identificeret, for hurtigst muligt at opnå reelle fremskridt; understreger nødvendigheden af, at kapacitetsudviklingen styres af de særlige krav i forbindelse med FSFP-missioner; glæder sig over den samlede kapacitetsudviklingsproces for militær kapacitet inden for Det Europæiske Forsvarsagentur; opfordrer til yderligere drøftelser af, hvordan der kan bygges bro mellem de to kapacitetsudviklingsprocesser i forbindelse med de overordnede mål på det civile og militære område;

| 23. | glæder sig over de tidligere og nuværende skiftende rådsformandskabers bestræbelser på at indlede en proces til klarlæggelse af det permanente strukturerede samarbejde, jf. artikel 42, stk. 6; opfordrer Rådet til straks at komme med en klar udlægning af det permanente strukturerede samarbejde under hensyntagen til EU's samlede tilgangs civil-militære karakter og forelægge konkrete forslag til, hvordan det permanente strukturerede samarbejde kan indledes på baggrund af den aktuelle finansielle krise og nedskæringerne i de nationale forsvarsbudgetter blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over de tidligere og nuværende skiftende rådsformandskabers bestræbelser på at indlede en proces til klarlæggelse af det permanente strukturerede samarbejde, jf. artikel 42, stk. 6; opfordrer Rådet til straks at komme med en klar udlægning af det permanente strukturerede samarbejde under hensyntagen til EU's samlede tilgangs civil-militære karakter og forelægge konkrete forslag til, hvordan det permanente strukturerede samarbejde kan indledes på baggrund af den aktuelle finansielle krise og nedskæringerne i de nationale forsvarsbudgetter blandt medlemsstaterne;

Personale til missionerne

| 24. | opfordrer i lyset af de politiske tilsagn, der er givet, medlemsstaterne til snarest muligt at tage sig af den kroniske mangel på civilt personale til FSFP-missioner, især EULEX Kosovo og EUPOL Afghanistan, navnlig ved at intensivere arbejdet med at fastlægge nationale strategier med henblik på at fremme deployeringen af civilt missionspersonale; opfordrer, som en del af disse strategier, indtrængende de kompetente nationale myndigheder, som f.eks. indenrigs- og justitsministerierne, til i nært samarbejde med forsvarsministerierne at udvikle en mere struktureret tilgang til opgaven med at fastsætte passende betingelser for civilt personales deltagelse i FSFP-missioner, navnlig vedrørende karrieremuligheder og aflønning; |
| --- | --- |

24.

opfordrer i lyset af de politiske tilsagn, der er givet, medlemsstaterne til snarest muligt at tage sig af den kroniske mangel på civilt personale til FSFP-missioner, især EULEX Kosovo og EUPOL Afghanistan, navnlig ved at intensivere arbejdet med at fastlægge nationale strategier med henblik på at fremme deployeringen af civilt missionspersonale; opfordrer, som en del af disse strategier, indtrængende de kompetente nationale myndigheder, som f.eks. indenrigs- og justitsministerierne, til i nært samarbejde med forsvarsministerierne at udvikle en mere struktureret tilgang til opgaven med at fastsætte passende betingelser for civilt personales deltagelse i FSFP-missioner, navnlig vedrørende karrieremuligheder og aflønning;

| 25. | opfordrer i den forbindelse medlemsstaterne til navnlig at sikre, at deltagelse i FSFP-missioner anses for en betydelig fordel for karriereudviklingen i deres politi og retsvæsen, og at de tjenester, der deployerer civile til disse missioner, kompenseres behørigt for deres midlertidige tab af arbejdskraft; mener, at Rådet bør sikre, at diætsatserne for FSFP-missioner skræddersys specielt til omstændighederne under den pågældende mission; |
| --- | --- |

25.

opfordrer i den forbindelse medlemsstaterne til navnlig at sikre, at deltagelse i FSFP-missioner anses for en betydelig fordel for karriereudviklingen i deres politi og retsvæsen, og at de tjenester, der deployerer civile til disse missioner, kompenseres behørigt for deres midlertidige tab af arbejdskraft; mener, at Rådet bør sikre, at diætsatserne for FSFP-missioner skræddersys specielt til omstændighederne under den pågældende mission;

| 26. | understreger behovet for overensstemmelse med bestemmelserne i FN's Sikkerhedsråds resolution 1325, hvori der kræves en afbalanceret kønsfordeling i forbindelse med ansættelse og uddannelse til alle missioner og fokusering på ligestilling i forbindelse med alle iværksatte aktioner; understreger, at et passende antal kvinder i civile og militære missioner er en afgørende forudsætning for disse missioners succes, uanset om der er tale om fredsbevarende aktioner, katastrofebistand eller diplomatisk konfliktmægling, som et middel til at sikre, at kvinders behov, rettigheder og interesser tilgodeses på passende vis, og til at sikre kvindernes inddragelse i aktionerne og missionernes målsætninger; erindrer om, at EU-medlemsstaterne skal udvikle nationale handlingsplaner for at sikre overholdelsen af resolution 1325; |
| --- | --- |

26.

understreger behovet for overensstemmelse med bestemmelserne i FN's Sikkerhedsråds resolution 1325, hvori der kræves en afbalanceret kønsfordeling i forbindelse med ansættelse og uddannelse til alle missioner og fokusering på ligestilling i forbindelse med alle iværksatte aktioner; understreger, at et passende antal kvinder i civile og militære missioner er en afgørende forudsætning for disse missioners succes, uanset om der er tale om fredsbevarende aktioner, katastrofebistand eller diplomatisk konfliktmægling, som et middel til at sikre, at kvinders behov, rettigheder og interesser tilgodeses på passende vis, og til at sikre kvindernes inddragelse i aktionerne og missionernes målsætninger; erindrer om, at EU-medlemsstaterne skal udvikle nationale handlingsplaner for at sikre overholdelsen af resolution 1325;

Uddannelse

| 27. | understreger nødvendigheden af, at der tilbydes passende »førdeployeringsuddannelse«, som kan indbefatte civilt personales deltagelse i militærtræning, herunder beredskabsøvelser, og militært personales deltagelse i civil træning og/eller øvelser; anbefaler på det kraftigste, at medlemsstaterne fører opdaterede lister over civile med relevante kompetencer, der kan deployeres, navnlig dem, der er trænet til missioner, som gennemføres i tilknytning til militærstyrker; bifalder den praksis, der benyttes i visse medlemsstater, med at have en pligtopfyldende, centraliseret organisation, der er ansvarlig for rekruttering og uddannelse af alt civilt personale, der skal deployeres; |
| --- | --- |

27.

understreger nødvendigheden af, at der tilbydes passende »førdeployeringsuddannelse«, som kan indbefatte civilt personales deltagelse i militærtræning, herunder beredskabsøvelser, og militært personales deltagelse i civil træning og/eller øvelser; anbefaler på det kraftigste, at medlemsstaterne fører opdaterede lister over civile med relevante kompetencer, der kan deployeres, navnlig dem, der er trænet til missioner, som gennemføres i tilknytning til militærstyrker; bifalder den praksis, der benyttes i visse medlemsstater, med at have en pligtopfyldende, centraliseret organisation, der er ansvarlig for rekruttering og uddannelse af alt civilt personale, der skal deployeres;

| 28. | støtter Rådets udvikling af Goalkeeper-softwaren med henblik på at fremme rekruttering og uddannelse af personale til civile missioner; |
| --- | --- |

28.

støtter Rådets udvikling af Goalkeeper-softwaren med henblik på at fremme rekruttering og uddannelse af personale til civile missioner;

| 29. | erindrer om den europæiske gruppe vedrørende uddannelse, som er blevet finansieret af Kommissionen, og understreger, at en af erfaringerne herfra er, at uddannelse skal forbindes med konkrete deployeringer; glæder sig over, at Kommissionen lægger vægt på at sikre, at det kommende projekt for uddannelse af civile, der finansieres under Stabilitetsinstrumentet, bliver rettet mod de eksperter, der allerede er identificeret til fremtidig deployering på missioner; |
| --- | --- |

29.

erindrer om den europæiske gruppe vedrørende uddannelse, som er blevet finansieret af Kommissionen, og understreger, at en af erfaringerne herfra er, at uddannelse skal forbindes med konkrete deployeringer; glæder sig over, at Kommissionen lægger vægt på at sikre, at det kommende projekt for uddannelse af civile, der finansieres under Stabilitetsinstrumentet, bliver rettet mod de eksperter, der allerede er identificeret til fremtidig deployering på missioner;

| 30. | understreger, i tråd med Rådets henstillinger fra 2008, den styrkede rolle, som Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi (ESDC) bør spille inden for kapacitetsopbygning og uddannelse i effektiv krisestyring i lyset af oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten; opfordrer indtrængende Rådet til at forbedre uddannelsesfaciliteterne ved og bemandingen af ESDC, bl.a. ved at give det et permanent hjemsted, med henblik på at sikre bæredygtig og effektiv uddannelse på strategisk, operationelt og taktisk niveau for civilt og militært personale fra medlemsstaterne og EU-institutionerne; opfordrer til oprettelse af legater til unge færdiguddannede akademikere, der ønsker at specialisere sig inden for de områder, hvor der eksisterer et behov; |
| --- | --- |

30.

understreger, i tråd med Rådets henstillinger fra 2008, den styrkede rolle, som Det Europæiske Sikkerheds- og Forsvarsakademi (ESDC) bør spille inden for kapacitetsopbygning og uddannelse i effektiv krisestyring i lyset af oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten; opfordrer indtrængende Rådet til at forbedre uddannelsesfaciliteterne ved og bemandingen af ESDC, bl.a. ved at give det et permanent hjemsted, med henblik på at sikre bæredygtig og effektiv uddannelse på strategisk, operationelt og taktisk niveau for civilt og militært personale fra medlemsstaterne og EU-institutionerne; opfordrer til oprettelse af legater til unge færdiguddannede akademikere, der ønsker at specialisere sig inden for de områder, hvor der eksisterer et behov;

| 31. | opfordrer til en forberedende foranstaltning med henblik på at udvikle og stille uddannelse til rådighed vedrørende mægling og dialog i lyset af oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten i tråd med det »koncept for styrkelse af EU's mæglings- og dialogkapaciteter,« som Rådet vedtog i 2009; |
| --- | --- |

31.

opfordrer til en forberedende foranstaltning med henblik på at udvikle og stille uddannelse til rådighed vedrørende mægling og dialog i lyset af oprettelsen af EU-Udenrigstjenesten i tråd med det »koncept for styrkelse af EU's mæglings- og dialogkapaciteter,« som Rådet vedtog i 2009;

Hurtig finansiering

| 32. | opfordrer til yderligere bestræbelser på at fremskynde tilvejebringelsen af finansiering til civile missioner og forenkle beslutningsprocedurerne og gennemførelsesordningerne; understreger nødvendigheden af, at relevante afdelinger i Kommissionen arbejder tæt sammen på lige fod med EU-Udenrigstjenestens krisestyringsstrukturer, således at der skabes mulighed for hurtig startfinansiering af civile missioner; opfordrer til, at der for at sikre størst mulig gennemsigtighed og ansvarlighed oprettes en særskilt budgetpost for hver FSFP-mission; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til yderligere bestræbelser på at fremskynde tilvejebringelsen af finansiering til civile missioner og forenkle beslutningsprocedurerne og gennemførelsesordningerne; understreger nødvendigheden af, at relevante afdelinger i Kommissionen arbejder tæt sammen på lige fod med EU-Udenrigstjenestens krisestyringsstrukturer, således at der skabes mulighed for hurtig startfinansiering af civile missioner; opfordrer til, at der for at sikre størst mulig gennemsigtighed og ansvarlighed oprettes en særskilt budgetpost for hver FSFP-mission;

| 33. | opfordrer Rådet til hurtigt at vedtage de relevante afgørelser om oprettelse af opstartfonden, jf. EU-traktatens artikel 41, efter høring af Parlamentet; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til regelmæssigt at underrette Parlamentet om situationen, når fonden er oprettet; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Rådet til hurtigt at vedtage de relevante afgørelser om oprettelse af opstartfonden, jf. EU-traktatens artikel 41, efter høring af Parlamentet; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til regelmæssigt at underrette Parlamentet om situationen, når fonden er oprettet;

Krisestyringsredskaber

| 34. | bifalder udviklingen af konceptet integrerede politienheder (IPU), dvs. solide, fleksible og interoperable styrker, der kan deployeres hurtigt, er i stand til at udføre politimæssige retshåndhævelsesopgaver og under visse omstændigheder også kan deployeres som en del af en militær operation og under militær kommando; bemærker den vellykkede anvendelse af dette koncept i Bosnien-Hercegovina som en del af EUFOR Althea og i Kosovo under EULEX; fremhæver behovet for sådanne enheder, som er særligt velegnede til at intervenere i ustabile situationer og navnlig i forbindelse med overgangen fra militær til civil ledelse; anbefaler, at medlemsstaterne investerer i udviklingen af denne type kapacitet; |
| --- | --- |

34.

bifalder udviklingen af konceptet integrerede politienheder (IPU), dvs. solide, fleksible og interoperable styrker, der kan deployeres hurtigt, er i stand til at udføre politimæssige retshåndhævelsesopgaver og under visse omstændigheder også kan deployeres som en del af en militær operation og under militær kommando; bemærker den vellykkede anvendelse af dette koncept i Bosnien-Hercegovina som en del af EUFOR Althea og i Kosovo under EULEX; fremhæver behovet for sådanne enheder, som er særligt velegnede til at intervenere i ustabile situationer og navnlig i forbindelse med overgangen fra militær til civil ledelse; anbefaler, at medlemsstaterne investerer i udviklingen af denne type kapacitet;

| 35. | støtter i denne forbindelse fuldt ud anvendelsen af den europæiske gendarmeristyrke (EGF), der kan stilles under militær eller civil ledelse og tilvejebringe kapacitet til hurtig deployering af politiekspeditionsstyrker, som et yderst anvendeligt redskab i en række effektive krisestyringsoperationer, herunder stabiliseringsmissioner efter katastrofer; opfordrer alle medlemsstater, der har politistyrker med militær status, til at deltage i dette initiativ; |
| --- | --- |

35.

støtter i denne forbindelse fuldt ud anvendelsen af den europæiske gendarmeristyrke (EGF), der kan stilles under militær eller civil ledelse og tilvejebringe kapacitet til hurtig deployering af politiekspeditionsstyrker, som et yderst anvendeligt redskab i en række effektive krisestyringsoperationer, herunder stabiliseringsmissioner efter katastrofer; opfordrer alle medlemsstater, der har politistyrker med militær status, til at deltage i dette initiativ;

| 36. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort, med hensyn til at få sammensat en gruppe af eksperter til civile reaktionshold (CRH), der kan tilvejebringe kapacitet til hurtig vurdering, men understeger, at en yderligere udvidelse af disse lister er påkrævet; fremhæver betydningen af kapaciteten til at foretage den første vurdering og undersøgelse af de faktiske omstændigheder for at sikre, at EU håndterer kriser ved hjælp af de mest hensigtsmæssige til rådighed værende midler; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over de fremskridt, der er gjort, med hensyn til at få sammensat en gruppe af eksperter til civile reaktionshold (CRH), der kan tilvejebringe kapacitet til hurtig vurdering, men understeger, at en yderligere udvidelse af disse lister er påkrævet; fremhæver betydningen af kapaciteten til at foretage den første vurdering og undersøgelse af de faktiske omstændigheder for at sikre, at EU håndterer kriser ved hjælp af de mest hensigtsmæssige til rådighed værende midler;

| 37. | understreger behovet for, at EU i tilfælde af en krise inden for krisens første timer kan deployere tværfaglige teams bestående af civile, militære og civil-militære eksperter fra EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen; |
| --- | --- |

37.

understreger behovet for, at EU i tilfælde af en krise inden for krisens første timer kan deployere tværfaglige teams bestående af civile, militære og civil-militære eksperter fra EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen;

| 38. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant. Rådet og Kommissionen til at forelægge en fælles aftale om de nye FSFP-missioner, jf. EU-traktatens artikel 43, og om, hvordan de vil blive håndteret i forbindelse med det eksisterende civil-militære samarbejde; opfordrer dem i denne forbindelse til at fremskynde etableringen af en gruppe af eksperter i sikkerhedssektorreform med henblik på at styrke EU’s kapacitet på dette område; |
| --- | --- |

38.

opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant. Rådet og Kommissionen til at forelægge en fælles aftale om de nye FSFP-missioner, jf. EU-traktatens artikel 43, og om, hvordan de vil blive håndteret i forbindelse med det eksisterende civil-militære samarbejde; opfordrer dem i denne forbindelse til at fremskynde etableringen af en gruppe af eksperter i sikkerhedssektorreform med henblik på at styrke EU’s kapacitet på dette område;

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre bedst mulig brug af de eksisterende redskaber og indføre konsekvensevalueringsmekanismer, inden der formuleres nye, ambitiøse mål; |
| --- | --- |

39.

opfordrer medlemsstaterne til at gøre bedst mulig brug af de eksisterende redskaber og indføre konsekvensevalueringsmekanismer, inden der formuleres nye, ambitiøse mål;

| 40. | er overbevist om, at EU's kampgrupper udgør et hensigtsmæssigt redskab for krisestyringsoperationer; gentager sin opfordring til Rådet om at øge deres anvendelighed og fleksibilitet; opfordrer endvidere til forbedring af deres anvendelighed i forbindelse med civil-militære humanitære hjælpeoperationer i fuld overensstemmelse med de reviderede Oslo-retningslinjer for brug af militær- og civilforsvarsaktiver i forbindelse med katastrofebistand; |
| --- | --- |

40.

er overbevist om, at EU's kampgrupper udgør et hensigtsmæssigt redskab for krisestyringsoperationer; gentager sin opfordring til Rådet om at øge deres anvendelighed og fleksibilitet; opfordrer endvidere til forbedring af deres anvendelighed i forbindelse med civil-militære humanitære hjælpeoperationer i fuld overensstemmelse med de reviderede Oslo-retningslinjer for brug af militær- og civilforsvarsaktiver i forbindelse med katastrofebistand;

| 41. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at nå frem til en aftale om udvidelse af konceptet om fællesomkostninger i forbindelse med brugen af EU's kampgrupper (omkostningerne finansieres via Athenamekanismen) eller om fælles finansiering af de samlede omkostninger ved de krisestyringsoperationer, de udfører; mener, at en sådan aftale er nødvendig for at gøre brugen af dem politisk og økonomisk acceptabel og sikre, at de medlemsstater, der er på stand-by, ikke pålægges en uforholdsmæssigt stor byrde i en budgetmæssigt vanskelig situation; erindrer i denne forbindelse om, at Rådet i november 2009 opfordrede Rådets generalsekretariat til at udarbejde forslag vedrørende finansieringen af militære operationer med henblik på drøftelser på højt niveau i 2010, men at der hidtil ikke er registreret fremskridt i denne henseende; |
| --- | --- |

41.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at nå frem til en aftale om udvidelse af konceptet om fællesomkostninger i forbindelse med brugen af EU's kampgrupper (omkostningerne finansieres via Athenamekanismen) eller om fælles finansiering af de samlede omkostninger ved de krisestyringsoperationer, de udfører; mener, at en sådan aftale er nødvendig for at gøre brugen af dem politisk og økonomisk acceptabel og sikre, at de medlemsstater, der er på stand-by, ikke pålægges en uforholdsmæssigt stor byrde i en budgetmæssigt vanskelig situation; erindrer i denne forbindelse om, at Rådet i november 2009 opfordrede Rådets generalsekretariat til at udarbejde forslag vedrørende finansieringen af militære operationer med henblik på drøftelser på højt niveau i 2010, men at der hidtil ikke er registreret fremskridt i denne henseende;

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at opfatte kampgrupperne som langsigtede partnerskaber og ikke opløse dem, når deres stand-by-perioder er udløbet, således at de ressourcer, der er investeret i oprettelsen af dem, ikke går til spilde; opfordrer til, at de uddannes til at operere sammen med civile deployeringer; foreslår sågar, at de kan inkludere civile enheder eller eksperter i deres struktur, specielt IPU’er; |
| --- | --- |

42.

opfordrer medlemsstaterne til at opfatte kampgrupperne som langsigtede partnerskaber og ikke opløse dem, når deres stand-by-perioder er udløbet, således at de ressourcer, der er investeret i oprettelsen af dem, ikke går til spilde; opfordrer til, at de uddannes til at operere sammen med civile deployeringer; foreslår sågar, at de kan inkludere civile enheder eller eksperter i deres struktur, specielt IPU’er;

Tilvejebringelse af midlerne til en samlet krisestyring

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til nærmere at undersøge mulighederne for at udvikle kapaciteter med dobbelt anvendelse til civile og militære FSFP-missioner, især transportkapaciteter, og til at sikre interoperabilitet både i uddannelsen og i praksis, gøre bedre brug af eksisterende tilgange og kapaciteter og forbinde de civile og militære kapacitetsudviklingsprocesser, når det er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til nærmere at undersøge mulighederne for at udvikle kapaciteter med dobbelt anvendelse til civile og militære FSFP-missioner, især transportkapaciteter, og til at sikre interoperabilitet både i uddannelsen og i praksis, gøre bedre brug af eksisterende tilgange og kapaciteter og forbinde de civile og militære kapacitetsudviklingsprocesser, når det er hensigtsmæssigt;

Forskning og teknologi

| 44. | understreger, at EU’s militære og civile personale i stigende grad vil komme til at arbejde side om side, og at de i vid udstrækning er udsat for de samme farer, som f.eks. improviserede eksplosive anordninger, og har behov for sammenlignelig kapacitet inden for områder såsom strategisk og taktisk transport, logistisk støtte, kommunikationssystemer og systemer til indhentning og evaluering af efterretninger, lægebistand, sikkerhed og beskyttelse af styrkerne, anvendelse af rumkapacitet samt ubemandede køretøjer; |
| --- | --- |

44.

understreger, at EU’s militære og civile personale i stigende grad vil komme til at arbejde side om side, og at de i vid udstrækning er udsat for de samme farer, som f.eks. improviserede eksplosive anordninger, og har behov for sammenlignelig kapacitet inden for områder såsom strategisk og taktisk transport, logistisk støtte, kommunikationssystemer og systemer til indhentning og evaluering af efterretninger, lægebistand, sikkerhed og beskyttelse af styrkerne, anvendelse af rumkapacitet samt ubemandede køretøjer;

| 45. | understreger derfor behovet for at koordinere og stimulere investeringer i teknologier og kapacitet med dobbelt anvendelse med henblik på hurtigt at få lukket kapacitetshullerne og samtidig undgå unødvendigt dobbeltarbejde, skabe synergier og støtte standardisering; erindrer om den afgørende rolle, som Det Europæiske Forsvarsagentur i denne forbindelse bør spille i processen med at identificere behovene på kapacitetsområdet og påpege måder, hvorpå disse kapaciteter kan deles, lægges sammen eller opnås blandt Unionens medlemmer med henblik på at levere deployerbare redskaber til en succesrig og sikker afvikling og implementering af FSFP-operationer; |
| --- | --- |

45.

understreger derfor behovet for at koordinere og stimulere investeringer i teknologier og kapacitet med dobbelt anvendelse med henblik på hurtigt at få lukket kapacitetshullerne og samtidig undgå unødvendigt dobbeltarbejde, skabe synergier og støtte standardisering; erindrer om den afgørende rolle, som Det Europæiske Forsvarsagentur i denne forbindelse bør spille i processen med at identificere behovene på kapacitetsområdet og påpege måder, hvorpå disse kapaciteter kan deles, lægges sammen eller opnås blandt Unionens medlemmer med henblik på at levere deployerbare redskaber til en succesrig og sikker afvikling og implementering af FSFP-operationer;

| 46. | støtter i denne forbindelse det europæiske rammesamarbejde om sikkerheds- og forsvarsforskning med henblik på at sikre komplementaritet og synergi mellem investeringer i forsvarsforskning og -teknologi og Kommissionens investeringer i forskning i styrkelse af den civile sikkerhed under det syvende forskningsrammeprogram, f.eks. inden for områder som situationsforståelse, ubemandede luftfartøjer, farvandsovervågning, bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger, detektion og beskyttelse af kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer og sprængstoffer, kommunikation, indhentning af efterretninger, evaluering og overførsel af data samt internetsikkerhed; |
| --- | --- |

46.

støtter i denne forbindelse det europæiske rammesamarbejde om sikkerheds- og forsvarsforskning med henblik på at sikre komplementaritet og synergi mellem investeringer i forsvarsforskning og -teknologi og Kommissionens investeringer i forskning i styrkelse af den civile sikkerhed under det syvende forskningsrammeprogram, f.eks. inden for områder som situationsforståelse, ubemandede luftfartøjer, farvandsovervågning, bekæmpelse af improviserede eksplosive anordninger, detektion og beskyttelse af kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare stoffer og sprængstoffer, kommunikation, indhentning af efterretninger, evaluering og overførsel af data samt internetsikkerhed;

| 47. | bemærker imidlertid, at dette samarbejde ikke bør gå udover, hvad der er nødvendigt i lyset af civilt-militært samarbejde inden for områderne fredsbevarelse, konfliktforebyggelse, styrkelse af den internationale sikkerhed, krisestyring og humanitær bistand; |
| --- | --- |

47.

bemærker imidlertid, at dette samarbejde ikke bør gå udover, hvad der er nødvendigt i lyset af civilt-militært samarbejde inden for områderne fredsbevarelse, konfliktforebyggelse, styrkelse af den internationale sikkerhed, krisestyring og humanitær bistand;

| 48. | glæder sig over den åbne debat mellem EU's forsvarsministre på deres uformelle møde i Gent den 23.-24. september 2010 vedrørende europæisk forsvarsforskning og deres vurdering af EDA's rolle, jf. EU-traktatens artikel 42, stk. 3; |
| --- | --- |

48.

glæder sig over den åbne debat mellem EU's forsvarsministre på deres uformelle møde i Gent den 23.-24. september 2010 vedrørende europæisk forsvarsforskning og deres vurdering af EDA's rolle, jf. EU-traktatens artikel 42, stk. 3;

Hurtig tilvejebringelse af udstyr

| 49. | tilskynder til yderligere bestræbelser på at sikre, at alt det udstyr, der er nødvendigt til hurtige krisehåndteringsaktiviteter, såvel civile som militære, er umiddelbart tilgængeligt; glæder sig over det igangværende arbejde med et lagerstyringssystem for civile ESFP-missioner; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at gennemføre en grundig cost-benefit-analyse med henblik på at fastlægge de optimale løsninger for hver type af nødvendigt udstyr; er af den opfattelse, at det - afhængigt af typen af udstyr - er nødvendigt at finde frem til den rette kombination af oplagring på EU-plan, rammekontrakter og faktiske lagre af udstyr ejet af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

49.

tilskynder til yderligere bestræbelser på at sikre, at alt det udstyr, der er nødvendigt til hurtige krisehåndteringsaktiviteter, såvel civile som militære, er umiddelbart tilgængeligt; glæder sig over det igangværende arbejde med et lagerstyringssystem for civile ESFP-missioner; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant til at gennemføre en grundig cost-benefit-analyse med henblik på at fastlægge de optimale løsninger for hver type af nødvendigt udstyr; er af den opfattelse, at det - afhængigt af typen af udstyr - er nødvendigt at finde frem til den rette kombination af oplagring på EU-plan, rammekontrakter og faktiske lagre af udstyr ejet af medlemsstaterne;

| 50. | bifalder i denne sammenhæng oprettelsen af et midlertidigt lager af civilt udstyr i Bosnien-Hercegovina og opfordrer til hurtige fremskridt med hensyn til at oprette et permanent lager med henblik på at forberede EU bedre til civil krisestyring; |
| --- | --- |

50.

bifalder i denne sammenhæng oprettelsen af et midlertidigt lager af civilt udstyr i Bosnien-Hercegovina og opfordrer til hurtige fremskridt med hensyn til at oprette et permanent lager med henblik på at forberede EU bedre til civil krisestyring;

Multinationalt samarbejde

| 51. | opfordrer til yderligere fremskridt med hensyn til sammenlægning og deling af aktiver som en omkostningseffektiv måde at forøge kapaciteten, som er endnu mere relevant i en tid med økonomiske stramninger; bifalder især aktiviteter med henblik på at imødegå manglende kapacitet inden for strategisk lufttransport, nemlig en række medlemsstaters etablering af den europæiske lufttransportkommando (EATC) og initiativet til oprettelsen af en europæisk lufttransportflåde; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at følge Det Europæiske Forsvarsagenturs henstillinger og til at intensivere arbejdet med at identificere andre områder, hvor principperne om sammenlægning og deling kan anvendes, herunder områderne uddannelse og missionsstøtte; bifalder i denne henseende forslag om at etablere en multinational helikopterafdeling udformet efter EATC’s forbillede, der kan anvendes til både civile og militære opgaver; |
| --- | --- |

51.

opfordrer til yderligere fremskridt med hensyn til sammenlægning og deling af aktiver som en omkostningseffektiv måde at forøge kapaciteten, som er endnu mere relevant i en tid med økonomiske stramninger; bifalder især aktiviteter med henblik på at imødegå manglende kapacitet inden for strategisk lufttransport, nemlig en række medlemsstaters etablering af den europæiske lufttransportkommando (EATC) og initiativet til oprettelsen af en europæisk lufttransportflåde; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og medlemsstaterne til at følge Det Europæiske Forsvarsagenturs henstillinger og til at intensivere arbejdet med at identificere andre områder, hvor principperne om sammenlægning og deling kan anvendes, herunder områderne uddannelse og missionsstøtte; bifalder i denne henseende forslag om at etablere en multinational helikopterafdeling udformet efter EATC’s forbillede, der kan anvendes til både civile og militære opgaver;

Partnerskaber

EU og FN

| 52. | minder om at FN’s Sikkerhedsråd har det primære ansvar for opretholdelse af international fred og sikkerhed; understreger derfor behovet for et tæt samarbejde mellem EU og FN inden for civil og militær krisestyring og navnlig i forbindelse med humanitære hjælpeoperationer, hvor FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) spiller hovedrollen; opfordrer til, at sådanne operationer styrkes, specielt i områder, hvor den ene organisation skal overtage efter den anden, navnlig i lyset af de blandede erfaringer i Kosovo; |
| --- | --- |

52.

minder om at FN’s Sikkerhedsråd har det primære ansvar for opretholdelse af international fred og sikkerhed; understreger derfor behovet for et tæt samarbejde mellem EU og FN inden for civil og militær krisestyring og navnlig i forbindelse med humanitære hjælpeoperationer, hvor FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) spiller hovedrollen; opfordrer til, at sådanne operationer styrkes, specielt i områder, hvor den ene organisation skal overtage efter den anden, navnlig i lyset af de blandede erfaringer i Kosovo;

| 53. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at de yder tilstrækkelige bidrag til FN’s missioner, og at de bidrager på en koordineret måde; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Rådet til at udforske yderligere måder, hvorpå EU som helhed kan bidrage bedre til indsatser ledet af FN, som f.eks. ved at iværksætte hurtige EU-brobygningsoperationer eller operationer uden for indsatsområdet eller stille en EU-komponent til rådighed for en større FN-mission; |
| --- | --- |

53.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at de yder tilstrækkelige bidrag til FN’s missioner, og at de bidrager på en koordineret måde; opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant og Rådet til at udforske yderligere måder, hvorpå EU som helhed kan bidrage bedre til indsatser ledet af FN, som f.eks. ved at iværksætte hurtige EU-brobygningsoperationer eller operationer uden for indsatsområdet eller stille en EU-komponent til rådighed for en større FN-mission;

| 54. | opfordrer til forbedret kontrol med EU-bistand, der implementeres via FN-organisationer, i overensstemmelse med Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 15/2009; |
| --- | --- |

54.

opfordrer til forbedret kontrol med EU-bistand, der implementeres via FN-organisationer, i overensstemmelse med Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 15/2009;

EU og NATO

| 55. | påpeger, at, eftersom 21 af NATO’s 28 medlemmer er EU-medlemsstater, er et tæt samarbejde mellem EU og NATO af yderste vigtighed for at undgå overlapning i forbindelse med deployering af militær kapacitet, når de to organisationer opererer inden for samme område, dog med forbehold for princippet om selvstændig beslutningstagning og behørig respekt for visse EU-medlemsstaters neutralitet; gentager det presserende behov for at få løst de underliggende politiske problemer, der hæmmer samarbejdet mellem EU og NATO, og opfordrer til fuldstændig og mere effektiv implementering af Berlin plus-ordningerne, således at de to organisationer får mulighed for at intervenere effektivt i aktuelle og kommende kriser; |
| --- | --- |

55.

påpeger, at, eftersom 21 af NATO’s 28 medlemmer er EU-medlemsstater, er et tæt samarbejde mellem EU og NATO af yderste vigtighed for at undgå overlapning i forbindelse med deployering af militær kapacitet, når de to organisationer opererer inden for samme område, dog med forbehold for princippet om selvstændig beslutningstagning og behørig respekt for visse EU-medlemsstaters neutralitet; gentager det presserende behov for at få løst de underliggende politiske problemer, der hæmmer samarbejdet mellem EU og NATO, og opfordrer til fuldstændig og mere effektiv implementering af Berlin plus-ordningerne, således at de to organisationer får mulighed for at intervenere effektivt i aktuelle og kommende kriser;

| 56. | påpeger behovet for at give samme grad af gennemsigtighed og inddragelse til ikke-EU-NATO-medlemmer og ikke-NATO-EU-medlemmer ved gennemførelsen af fælles aktiviteter som anført i tredje kapitel i NATO's 2020-rapport (»Albright-rapporten«); |
| --- | --- |

56.

påpeger behovet for at give samme grad af gennemsigtighed og inddragelse til ikke-EU-NATO-medlemmer og ikke-NATO-EU-medlemmer ved gennemførelsen af fælles aktiviteter som anført i tredje kapitel i NATO's 2020-rapport (»Albright-rapporten«);

| 57. | opfordrer medlemsstater, der er medlemmer af NATO til at sikre, at NATO’s nye strategiske koncept ikke fører til unødig overlapning inden for civil kapacitet, hvilket ville føre til yderligere pres på allerede knappe ressourcer; er overbevist om, at NATO hellere skulle kunne trække på de civile kapaciteter i andre internationale organisationer såsom EU og FN; |
| --- | --- |

57.

opfordrer medlemsstater, der er medlemmer af NATO til at sikre, at NATO’s nye strategiske koncept ikke fører til unødig overlapning inden for civil kapacitet, hvilket ville føre til yderligere pres på allerede knappe ressourcer; er overbevist om, at NATO hellere skulle kunne trække på de civile kapaciteter i andre internationale organisationer såsom EU og FN;

| 58. | gentager sin støtte til et tættere samarbejde mellem EU og NATO inden for kapacitetsudvikling og til, at NATO’s standarder så vidt muligt efterleves; opfordrer til yderligere fremskridt i de fælles bestræbelser på at håndtere manglen på transporthelikoptere; glæder sig over initiativer til at koordinere EU- og NATO-aktiviteter inden for bekæmpelse af CBRN-katastrofer og improviserede eksplosive anordninger samt tilvejebringelse af lægebistand, som er områder, der er relevante for både civile og militære operationer; |
| --- | --- |

58.

gentager sin støtte til et tættere samarbejde mellem EU og NATO inden for kapacitetsudvikling og til, at NATO’s standarder så vidt muligt efterleves; opfordrer til yderligere fremskridt i de fælles bestræbelser på at håndtere manglen på transporthelikoptere; glæder sig over initiativer til at koordinere EU- og NATO-aktiviteter inden for bekæmpelse af CBRN-katastrofer og improviserede eksplosive anordninger samt tilvejebringelse af lægebistand, som er områder, der er relevante for både civile og militære operationer;

EU-OSCE-Den Afrikanske Union

| 59. | understreger behovet for et tættere samarbejde mellem EU og OSCE og mellem EU og AU på deres særlige indsatsområder med forbedring af tidlig varsling og sikring af udveksling af bedste praksis og ekspertise inden for krisestyring; |
| --- | --- |

59.

understreger behovet for et tættere samarbejde mellem EU og OSCE og mellem EU og AU på deres særlige indsatsområder med forbedring af tidlig varsling og sikring af udveksling af bedste praksis og ekspertise inden for krisestyring;

*

* *

| 60. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, NATO's parlamentariske forsamling og til FN’s og NATO’s generalsekretærer. |
| --- | --- |

60.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes parlamenter, NATO's parlamentariske forsamling og til FN’s og NATO’s generalsekretærer.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0015.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0061.

(3)  EFT L 201 af 3.8.2010, s. 30.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/15

---

Tirsdag den 23. november 2010Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2009

P7_TA(2010)0425

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om arbejdet i Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU i 2009 (2010/2236(INI))

2012/C 99 E/03

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, som blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) (1),

| — | der henviser til forretningsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU vedtaget den 3. april 2003 (2), som senest ændret i Port Moresby (Papua New Guinea) den 28. november 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenen for Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU vedtaget den 3. april 2003 (2), som senest ændret i Port Moresby (Papua New Guinea) den 28. november 2008,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling, der blev undertegnet den 20. december 2005 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling, der blev undertegnet den 20. december 2005 (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (4),

| — | der henviser til Kigalierklæringen om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 22. november 2007 i Kigali (Rwanda) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kigalierklæringen om udviklingsfremmende økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 22. november 2007 i Kigali (Rwanda) (5),

| — | der henviser til Luandaerklæringen om den anden revision af partnerskabsaftalen AVS-EU (Cotonouaftalen), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 3. december 2009 i Luanda (Angola) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Luandaerklæringen om den anden revision af partnerskabsaftalen AVS-EU (Cotonouaftalen), som blev vedtaget af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU den 3. december 2009 i Luanda (Angola) (6),

| — | der henviser til Georgetownkommunikéet, som blev vedtaget den 26. februar 2009 i Georgetown (Guyana) på det regionale møde for AVS Vestindien (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Georgetownkommunikéet, som blev vedtaget den 26. februar 2009 i Georgetown (Guyana) på det regionale møde for AVS Vestindien (7),

| — | der henviser til Ouagadougoukommunikéet, som blev vedtaget den 30. oktober 2009 i Ouagadougou (Burkina Faso) på det regionale møde for AVS Vestafrika (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Ouagadougoukommunikéet, som blev vedtaget den 30. oktober 2009 i Ouagadougou (Burkina Faso) på det regionale møde for AVS Vestafrika (8),

| — | der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand, der blev undertegnet den 18. december 2007 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om humanitær bistand, der blev undertegnet den 18. december 2007 (9),

| — | der henviser til de beslutninger, Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i 2009: |
| --- | --- |

—

der henviser til de beslutninger, Den Blandede Parlamentariske Forsamling vedtog i 2009:

| — | om udfordringer med hensyn til den demokratiske tilpasning af etnisk, kulturel og religiøs mangfoldighed i AVS- og EU-landene (10) |
| --- | --- |

—

om udfordringer med hensyn til den demokratiske tilpasning af etnisk, kulturel og religiøs mangfoldighed i AVS- og EU-landene (10)

| — | om økonomiske partnerskabsaftaler og deres virkning i AVS-landene (11) |
| --- | --- |

—

om økonomiske partnerskabsaftaler og deres virkning i AVS-landene (11)

| — | om de samfunds- og miljømæssige virkninger af klimaændringer i AVS-landene (12) |
| --- | --- |

—

om de samfunds- og miljømæssige virkninger af klimaændringer i AVS-landene (12)

| — | om Cotonoupartnerskabsaftalens rolle i håndteringen af fødevare- og finanskrisen i AVS-landene (13) |
| --- | --- |

—

om Cotonoupartnerskabsaftalens rolle i håndteringen af fødevare- og finanskrisen i AVS-landene (13)

| — | om skabelse og fremme af fred, sikkerhed, stabilitet og regeringsførelse i Somalia (14) |
| --- | --- |

—

om skabelse og fremme af fred, sikkerhed, stabilitet og regeringsførelse i Somalia (14)

| — | om global regeringsførelse og reform af internationale organisationer (15) |
| --- | --- |

—

om global regeringsførelse og reform af internationale organisationer (15)

| — | om den finansielle krises betydning for AVS-staterne (16) |
| --- | --- |

—

om den finansielle krises betydning for AVS-staterne (16)

| — | om unges sociale og kulturelle integration og deltagelse (17) |
| --- | --- |

—

om unges sociale og kulturelle integration og deltagelse (17)

| — | om klimaforandringer (18) |
| --- | --- |

—

om klimaforandringer (18)

| — | om situationen i Madagaskar (19), |
| --- | --- |

—

om situationen i Madagaskar (19),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0315/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A7-0315/2010),

| A. | der henviser til, at medlemmerne af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU under drøftelserne ved de almindelige samlinger i april 2009 i Prag (Den Tjekkiske Republik) og i december 2009 i Luanda (Angola) gav udtryk for bekymring over den seneste udvikling i ØPA-forhandlingerne, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemmerne af Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU under drøftelserne ved de almindelige samlinger i april 2009 i Prag (Den Tjekkiske Republik) og i december 2009 i Luanda (Angola) gav udtryk for bekymring over den seneste udvikling i ØPA-forhandlingerne,

| B. | der henviser til, at ovennævnte forordning (EF) nr. 1905/2006, der fastlægger tematiske programmer, som også gælder for AVS-landene, og et program for ledsageforanstaltninger for sukkerprotokollande, er blevet vedtaget, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ovennævnte forordning (EF) nr. 1905/2006, der fastlægger tematiske programmer, som også gælder for AVS-landene, og et program for ledsageforanstaltninger for sukkerprotokollande, er blevet vedtaget,

| C. | der henviser til, at kommissæren med ansvar for udvikling og humanitær bistand under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samling i Wiesbaden (Tyskland) i juni 2007 gav tilsagn om at fremlægge de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (perioden 2008-2013) til demokratisk kontrol i parlamenterne; der glæder sig over, at dette tilsagn er blevet indfriet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kommissæren med ansvar for udvikling og humanitær bistand under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samling i Wiesbaden (Tyskland) i juni 2007 gav tilsagn om at fremlægge de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (perioden 2008-2013) til demokratisk kontrol i parlamenterne; der glæder sig over, at dette tilsagn er blevet indfriet,

| D. | der henviser til, at revisionen af Cotonou-aftalen i 2010, giver en værdifuld mulighed for at styrke Den Blandede Parlamentariske Forsamlings rolle og dens regionale dimension samt for at udvikle demokratisk kontrol i AVS-regionerne, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at revisionen af Cotonou-aftalen i 2010, giver en værdifuld mulighed for at styrke Den Blandede Parlamentariske Forsamlings rolle og dens regionale dimension samt for at udvikle demokratisk kontrol i AVS-regionerne,

| E. | der henviser til, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings to regionale møder i hhv. Guyana og Burkina Faso i 2009 var meget vellykkede og førte til vedtagelse af Georgetownkommunikéet og Ouagadougoukommunikéet, som er nævnt ovenfor, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings to regionale møder i hhv. Guyana og Burkina Faso i 2009 var meget vellykkede og førte til vedtagelse af Georgetownkommunikéet og Ouagadougoukommunikéet, som er nævnt ovenfor,

| F. | der henviser til, at situationen i hhv. Niger, Guinea og Madagaskar forværredes i 2009, hvilket førte til afskaffelse af parlamentarisk demokrati i alle tre lande og til nedgradering af deres repræsentanter til observatørstatus ved Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 18. samling, der fandt sted i Luanda, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at situationen i hhv. Niger, Guinea og Madagaskar forværredes i 2009, hvilket førte til afskaffelse af parlamentarisk demokrati i alle tre lande og til nedgradering af deres repræsentanter til observatørstatus ved Den Blandede Parlamentariske Forsamlings 18. samling, der fandt sted i Luanda,

| G. | der henviser til, at den vedvarende konflikt i Den Demokratiske Republik Congo (DRC) har ført til alvorlige, gentagne menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at der er behov for effektiv humanitær bistand og større engagement fra det internationale samfunds side, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den vedvarende konflikt i Den Demokratiske Republik Congo (DRC) har ført til alvorlige, gentagne menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at der er behov for effektiv humanitær bistand og større engagement fra det internationale samfunds side,

| H. | der henviser til arbejdet i Det Panafrikanske Parlament (PAP) og etableringen af formelle forbindelser mellem Europa-Parlamentet og PAP samt til oprettelsen af Delegationen for Forbindelserne med Det Panafrikanske Parlament, |
| --- | --- |

H.

der henviser til arbejdet i Det Panafrikanske Parlament (PAP) og etableringen af formelle forbindelser mellem Europa-Parlamentet og PAP samt til oprettelsen af Delegationen for Forbindelserne med Det Panafrikanske Parlament,

| 1. | glæder sig over, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling i 2009 fortsat skabte en ramme for en åben, demokratisk og dybdegående dialog mellem EU og AVS-landene, og opfordrer til øget politisk dialog; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling i 2009 fortsat skabte en ramme for en åben, demokratisk og dybdegående dialog mellem EU og AVS-landene, og opfordrer til øget politisk dialog;

| 2. | glæder sig over den nye handelskommissærs positive svar på flere AVS-landes og -regioners anmodning om en gennemgang af de kontroversielle emner, der er rejst under ØPA-forhandlingerne, i tråd med kommissionsformandens udtalelser; understreger, at det er nødvendigt med en streng parlamentarisk kontrol med forhandlingerne om og gennemførelsen af ØPA'erne; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over den nye handelskommissærs positive svar på flere AVS-landes og -regioners anmodning om en gennemgang af de kontroversielle emner, der er rejst under ØPA-forhandlingerne, i tråd med kommissionsformandens udtalelser; understreger, at det er nødvendigt med en streng parlamentarisk kontrol med forhandlingerne om og gennemførelsen af ØPA'erne;

| 3. | understreger navnlig den vigtige rolle, som såvel de nationale parlamenter i AVS-landene som de lokale myndigheder og de ikke-statslige organisationer spiller med hensyn til at overvåge og forvalte de nationale og regionale strategidokumenter og i gennemførelsen af EUF, og opfordrer Kommissionen til at sikre deres deltagelse; understreger desuden behovet for en tæt parlamentarisk kontrol under forhandlingerne om ØPA'erne; |
| --- | --- |

3.

understreger navnlig den vigtige rolle, som såvel de nationale parlamenter i AVS-landene som de lokale myndigheder og de ikke-statslige organisationer spiller med hensyn til at overvåge og forvalte de nationale og regionale strategidokumenter og i gennemførelsen af EUF, og opfordrer Kommissionen til at sikre deres deltagelse; understreger desuden behovet for en tæt parlamentarisk kontrol under forhandlingerne om ØPA'erne;

| 4. | opfordrer AVS-landenes parlamenter til at insistere på, at deres regeringer og Kommissionen inddrager dem i processen med at udarbejde og implementere de nationale og regionale strategidokumenter vedrørende samarbejdet mellem EU og deres lande (2008-2013), og sikrer deres fulde deltagelse i ØPA-forhandlingerne; |
| --- | --- |

4.

opfordrer AVS-landenes parlamenter til at insistere på, at deres regeringer og Kommissionen inddrager dem i processen med at udarbejde og implementere de nationale og regionale strategidokumenter vedrørende samarbejdet mellem EU og deres lande (2008-2013), og sikrer deres fulde deltagelse i ØPA-forhandlingerne;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at stille alle eksisterende oplysninger til rådighed for AVS-landenes parlamenter og til at hjælpe dem med at udøve demokratisk kontrol, især gennem kapacitetsopbygning og navnlig i forbindelse med forhandlingerne om og gennemførelsen af ØPA'erne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at stille alle eksisterende oplysninger til rådighed for AVS-landenes parlamenter og til at hjælpe dem med at udøve demokratisk kontrol, især gennem kapacitetsopbygning og navnlig i forbindelse med forhandlingerne om og gennemførelsen af ØPA'erne;

| 6. | henleder opmærksomheden på bekymringen i Den Blandede Parlamentariske Forsamling for følgerne af den aktuelle finansielle krise, vedtagelsen af ovennævnte Luandaerklæring om virkningerne af finanskrisen for AVS-landene og beslutningerne om dens virkninger og om imødegåelse af krisen i AVS-landene; tilskynder Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at fortsætte sit arbejde på dette område og forsøge at finde frem til yderligere og innovative finansieringskilder til udviklingstiltag, f.eks. en international afgift på finansielle transaktioner; opfordrer desuden Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at behandle spørgsmålet om udryddelse af skattely; |
| --- | --- |

6.

henleder opmærksomheden på bekymringen i Den Blandede Parlamentariske Forsamling for følgerne af den aktuelle finansielle krise, vedtagelsen af ovennævnte Luandaerklæring om virkningerne af finanskrisen for AVS-landene og beslutningerne om dens virkninger og om imødegåelse af krisen i AVS-landene; tilskynder Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at fortsætte sit arbejde på dette område og forsøge at finde frem til yderligere og innovative finansieringskilder til udviklingstiltag, f.eks. en international afgift på finansielle transaktioner; opfordrer desuden Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at behandle spørgsmålet om udryddelse af skattely;

| 7. | glæder sig over tilsagnet fra den forhenværende kommissær med ansvar for udvikling og humanitær bistand under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Kigali om at fremlægge de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (perioden 2008-2013) til demokratisk kontrol i parlamenterne; glæder sig ligeledes over det arbejde, der allerede er gjort i visse AVS-parlamenter med at gennemgå sådanne dokumenter, samt over Den Blandede Parlamentariske Forsamlings gennemgang af de regionale strategidokumenter forud for midtvejsevalueringen og opfordrer til, at der tages behørigt hensyn til denne indsats; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over tilsagnet fra den forhenværende kommissær med ansvar for udvikling og humanitær bistand under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings ovennævnte samling i Kigali om at fremlægge de nationale og regionale strategidokumenter for AVS-landene (perioden 2008-2013) til demokratisk kontrol i parlamenterne; glæder sig ligeledes over det arbejde, der allerede er gjort i visse AVS-parlamenter med at gennemgå sådanne dokumenter, samt over Den Blandede Parlamentariske Forsamlings gennemgang af de regionale strategidokumenter forud for midtvejsevalueringen og opfordrer til, at der tages behørigt hensyn til denne indsats;

| 8. | henleder i denne forbindelse opmærksomheden på behovet for at inddrage parlamenterne tæt i den demokratiske proces og i de nationale udviklingsstrategier; understreger deres vitale rolle med hensyn til at fastlægge, følge op på og overvåge udviklingspolitikker; |
| --- | --- |

8.

henleder i denne forbindelse opmærksomheden på behovet for at inddrage parlamenterne tæt i den demokratiske proces og i de nationale udviklingsstrategier; understreger deres vitale rolle med hensyn til at fastlægge, følge op på og overvåge udviklingspolitikker;

| 9. | gentager sin holdning om, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) bør indarbejdes i EU-budgettet med henblik på at øge konsekvensen i, gennemsigtigheden af og effektiviteten af udviklingspolitikken og sikre demokratisk kontrol dermed; understreger, at indarbejdelse af EUF i EU-budgettet også er et passende modsvar på de vanskeligheder, der har været med gennemførelsen og ratifikationen af flere på hinanden følgende EUF’er; |
| --- | --- |

9.

gentager sin holdning om, at Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) bør indarbejdes i EU-budgettet med henblik på at øge konsekvensen i, gennemsigtigheden af og effektiviteten af udviklingspolitikken og sikre demokratisk kontrol dermed; understreger, at indarbejdelse af EUF i EU-budgettet også er et passende modsvar på de vanskeligheder, der har været med gennemførelsen og ratifikationen af flere på hinanden følgende EUF’er;

| 10. | opfordrer parlamenterne til at udøve grundig parlamentarisk kontrol med EUF; fremhæver Den Blandede Parlamentariske Forsamlings nøglerolle i denne debat og opfordrer den og AVS-landenes parlamenter til at tage aktivt del deri, navnlig i forbindelse med ratifikationen af den reviderede Cotonouaftale; |
| --- | --- |

10.

opfordrer parlamenterne til at udøve grundig parlamentarisk kontrol med EUF; fremhæver Den Blandede Parlamentariske Forsamlings nøglerolle i denne debat og opfordrer den og AVS-landenes parlamenter til at tage aktivt del deri, navnlig i forbindelse med ratifikationen af den reviderede Cotonouaftale;

| 11. | glæder sig over Den Blandede Parlamentariske Forsamlings i stigende grad parlamentariske – og dermed politiske – karakter samt den stadig mere aktive rolle, som dens medlemmer spiller og kvaliteten af drøftelserne, som yder et afgørende bidrag til AVS-EU-partnerskabet; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over Den Blandede Parlamentariske Forsamlings i stigende grad parlamentariske – og dermed politiske – karakter samt den stadig mere aktive rolle, som dens medlemmer spiller og kvaliteten af drøftelserne, som yder et afgørende bidrag til AVS-EU-partnerskabet;

| 12. | anser erklæringen om Niger, som medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling fremsatte i Luanda den 2. december 2009, samt ovennævnte beslutning om situationen i Madagaskar for at være vigtige eksempler på denne øgede dialog; |
| --- | --- |

12.

anser erklæringen om Niger, som medformændene for Den Blandede Parlamentariske Forsamling fremsatte i Luanda den 2. december 2009, samt ovennævnte beslutning om situationen i Madagaskar for at være vigtige eksempler på denne øgede dialog;

| 13. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at overvåge situationen i hhv. Sudan, Madagaskar, Niger og Guinea Conakry; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til fortsat at overvåge situationen i hhv. Sudan, Madagaskar, Niger og Guinea Conakry;

| 14. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at tage sig af situationen i Somalia, som bringer det somaliske folks liv i fare og udgør en trussel mod sikkerheden i regionen, og opfordrer EU til fortsat at overholde sine forpligtelser med hensyn til fremme af retsstatsprincippet, genetablering af stabile forhold i regionen og bekæmpelse af pirateri; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at tage sig af situationen i Somalia, som bringer det somaliske folks liv i fare og udgør en trussel mod sikkerheden i regionen, og opfordrer EU til fortsat at overholde sine forpligtelser med hensyn til fremme af retsstatsprincippet, genetablering af stabile forhold i regionen og bekæmpelse af pirateri;

| 15. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at bidrage til det internationale samfunds bestræbelser på at skabe opmærksomhed om konflikterne i det østlige DRC, fremme en politisk forhandlingsløsning på krisen og støtte enhver foranstaltning, der måtte blive foreslået som del af en forhandlingsløsning; |
| --- | --- |

15.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at bidrage til det internationale samfunds bestræbelser på at skabe opmærksomhed om konflikterne i det østlige DRC, fremme en politisk forhandlingsløsning på krisen og støtte enhver foranstaltning, der måtte blive foreslået som del af en forhandlingsløsning;

| 16. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at fortsætte dialogen med PAP og de regionale organisationers parlamenter i betragtning af, hvor vigtig regional integration er for fred og udvikling i AVS-landene; |
| --- | --- |

16.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at fortsætte dialogen med PAP og de regionale organisationers parlamenter i betragtning af, hvor vigtig regional integration er for fred og udvikling i AVS-landene;

| 17. | beklager dybt, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling ikke i tilstrækkelig grad blev hørt i forbindelse med udarbejdelsen af den fælles strategi for EU og Afrika, og håber, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling vil deltage aktivt i gennemførelsen af strategien; |
| --- | --- |

17.

beklager dybt, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling ikke i tilstrækkelig grad blev hørt i forbindelse med udarbejdelsen af den fælles strategi for EU og Afrika, og håber, at Den Blandede Parlamentariske Forsamling vil deltage aktivt i gennemførelsen af strategien;

| 18. | glæder sig over, at der i 2009 blev afholdt yderligere regionale møder, som fastsat i Cotonouaftalen og Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden; mener, at disse møder bidrager til at skabe en reel drøftelse om regionale spørgsmål, herunder konfliktforebyggelse og -løsning, regional samhørighed, menneskerettigheder, miljøspørgsmål og ØPA-forhandlinger; roser arrangørerne af de to meget vellykkede møder i Guyana og Burkina Faso; |
| --- | --- |

18.

glæder sig over, at der i 2009 blev afholdt yderligere regionale møder, som fastsat i Cotonouaftalen og Den Blandede Parlamentariske Forsamlings forretningsorden; mener, at disse møder bidrager til at skabe en reel drøftelse om regionale spørgsmål, herunder konfliktforebyggelse og -løsning, regional samhørighed, menneskerettigheder, miljøspørgsmål og ØPA-forhandlinger; roser arrangørerne af de to meget vellykkede møder i Guyana og Burkina Faso;

| 19. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at sikre streng kontrol med ØPA-forhandlingerne under dens regionale møder; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at sikre streng kontrol med ØPA-forhandlingerne under dens regionale møder;

| 20. | beklager, at Rådet har ignoreret Europa-Parlamentets gentagne anmodninger – som det bl.a. fremsatte under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samling i Luanda – om at medtage en strengere bestemmelse om ikke-diskrimination ved revisionen af Cotonouaftalen; |
| --- | --- |

20.

beklager, at Rådet har ignoreret Europa-Parlamentets gentagne anmodninger – som det bl.a. fremsatte under Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samling i Luanda – om at medtage en strengere bestemmelse om ikke-diskrimination ved revisionen af Cotonouaftalen;

| 21. | gentager princippet om menneskerettighedernes universalitet og om ikke-diskrimination som grundlaget for at fremme legitime demokratiske styreformer og den politiske dialog i Den Blandede Parlamentariske Forsamling; |
| --- | --- |

21.

gentager princippet om menneskerettighedernes universalitet og om ikke-diskrimination som grundlaget for at fremme legitime demokratiske styreformer og den politiske dialog i Den Blandede Parlamentariske Forsamling;

| 22. | opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at styrke den rolle, Udvalget om Politiske Anliggender spiller, således at forsamlingen kan blive et reelt forum for en drøftelse inden for AVS-EU-partnerskabet om respekt for menneskerettighederne, demokratisering og konfliktforebyggelse og –løsning; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Den Blandede Parlamentariske Forsamling til at styrke den rolle, Udvalget om Politiske Anliggender spiller, således at forsamlingen kan blive et reelt forum for en drøftelse inden for AVS-EU-partnerskabet om respekt for menneskerettighederne, demokratisering og konfliktforebyggelse og –løsning;

| 23. | glæder sig endvidere over rapporten fra Udvalget om Politiske Anliggender om global regeringsførelse, der blev vedtaget i Luanda, og som opfordrede til væsentlige reformer af verdens finansielle institutioner; |
| --- | --- |

23.

glæder sig endvidere over rapporten fra Udvalget om Politiske Anliggender om global regeringsførelse, der blev vedtaget i Luanda, og som opfordrede til væsentlige reformer af verdens finansielle institutioner;

| 24. | noterer sig, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings Udvalg om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel agter at fortsætte arbejdet med ØPA'erne og bestræbelserne på at finde løsninger på krisen; |
| --- | --- |

24.

noterer sig, at Den Blandede Parlamentariske Forsamlings Udvalg om Økonomisk Udvikling, Finanser og Handel agter at fortsætte arbejdet med ØPA'erne og bestræbelserne på at finde løsninger på krisen;

| 25. | fremhæver, det arbejde, der udføres i Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø, med hensyn til dets betænkning om børnearbejde og hensigten om at foranstalte analyser og drøftelser vedrørende miljøet og den sociale situation i AVS-landene; |
| --- | --- |

25.

fremhæver, det arbejde, der udføres i Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø, med hensyn til dets betænkning om børnearbejde og hensigten om at foranstalte analyser og drøftelser vedrørende miljøet og den sociale situation i AVS-landene;

| 26. | glæder sig endvidere over betænkningerne og erklæringerne om klimaforandringer, der blev vedtaget i 2009, og som gjorde det muligt for Den Blandede Parlamentariske Forsamling at komme til orde på topmødet i København; |
| --- | --- |

26.

glæder sig endvidere over betænkningerne og erklæringerne om klimaforandringer, der blev vedtaget i 2009, og som gjorde det muligt for Den Blandede Parlamentariske Forsamling at komme til orde på topmødet i København;

| 27. | glæder sig over den stigende deltagelse af ikke-statslige aktører i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger, som afspejlet i de drøftelser, der førte til vedtagelsen af ovennævnte erklæring fra Port Moresby om den aktuelle internationale krise, og i rapporten fra de økonomiske partnere om ØPA’er, der blev forelagt ved Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samling i Ljubljana; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over den stigende deltagelse af ikke-statslige aktører i Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samlinger, som afspejlet i de drøftelser, der førte til vedtagelsen af ovennævnte erklæring fra Port Moresby om den aktuelle internationale krise, og i rapporten fra de økonomiske partnere om ØPA’er, der blev forelagt ved Den Blandede Parlamentariske Forsamlings samling i Ljubljana;

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, AVS-Ministerrådet, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium samt til Den Tjekkiske Republiks og Angolas parlamenter. |
| --- | --- |

28.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, AVS-Ministerrådet, Den Blandede Parlamentariske Forsamlings præsidium samt til Den Tjekkiske Republiks og Angolas parlamenter.

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUT C 231 af 26.9.2003, s. 68.

(3)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(4)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41 (ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 960/2009 af 14.10.2009, EUT L 270 af 15.10.2009, s. 8).

(5)  EFT C 58 af 1.3.2008, s. 44.

(6)  EUT C 68 af 18.3.2010, s. 43.

(7)  AP/100.509.

(8)  AP/100.607.

(9)  Fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen: Den europæiske konsensus om humanitær bistand (EUT C 25 af 30.1.2008, s. 1).

(10)  EUT C 221 af 14.9.2009, s. 19.

(11)  EUT C 221 af 14.9.2009, s. 24.

(12)  EUT C 221 af 14.9.2009, s. 31.

(13)  EUT C 221 af 14.9.2009, s. 38.

(14)  EUT C 221 af 14.9.2009, s. 43.

(15)  EUT C 68 af 18.3.2010, s. 20.

(16)  EUT C 68 af 18.3.2010, s. 24.

(17)  EUT C 68 af 18.3.2010, s. 29.

(18)  EUT C 68 af 18.3.2010, s. 36.

(19)  EUT C 68 af 18.3.2010, s. 40.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/19

---

Tirsdag den 23. november 2010Civilretlige, erhvervsretlige, familieretlige og internationalprivatretlige aspekter af handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet

P7_TA(2010)0426

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om civilretlige, erhvervsretlige, familieretlige og internationalprivatretlige aspekter af handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet (2010/2080(INI))

2012/C 99 E/04

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 67 og 81 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 67 og 81 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 10. juni 2009 om »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste« (KOM(2009)0262), som skitserer Kommissionens prioriteringer for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed for 2010-2014, sammen med Kommissionens evaluering af Haagprogrammet og -handlingsplanen (KOM(2009)0263) og den tilhørende resultattavle for gennemførelsen (SEK(2009)0765) samt de bidrag, der er kommet fra nationale parlamenter, civilsamfundet og EU-agenturer og -organer, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 10. juni 2009 om »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste« (KOM(2009)0262), som skitserer Kommissionens prioriteringer for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed for 2010-2014, sammen med Kommissionens evaluering af Haagprogrammet og -handlingsplanen (KOM(2009)0263) og den tilhørende resultattavle for gennemførelsen (SEK(2009)0765) samt de bidrag, der er kommet fra nationale parlamenter, civilsamfundet og EU-agenturer og -organer,

| — | der henviser til rådsformandskabets dokument af 2. december 2009 om »Stockholmprogrammet - et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse« (17024/09), |
| --- | --- |

—

der henviser til rådsformandskabets dokument af 2. december 2009 om »Stockholmprogrammet - et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse« (17024/09),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2009 om Stockholmprogrammet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2009 om Stockholmprogrammet (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. april 2010 om »Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet« (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. april 2010 om »Handlingsplan om gennemførelse af Stockholmprogrammet« (KOM(2010)0171),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om juridisk uddannelse - Stockholmprogrammet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. juni 2010 om juridisk uddannelse - Stockholmprogrammet (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0252/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om International Handel og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0252/2010),

| A. | der henviser til, at der er delt kompetence mellem EU og medlemsstaterne med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der er delt kompetence mellem EU og medlemsstaterne med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed,

| B. | der henviser til, at det understreges i EUF-traktatens artikel 67, at EU respekterer medlemsstaternes forskellige retssystemer og retstraditioner og letter adgangen til domstolene, navnlig på grundlag af princippet om gensidig anerkendelse; der henviser til, at dette kræver gensidig tillid, og at gensidig tillid forudsætter øget forståelse for de forskellige retstraditioner og -metoder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det understreges i EUF-traktatens artikel 67, at EU respekterer medlemsstaternes forskellige retssystemer og retstraditioner og letter adgangen til domstolene, navnlig på grundlag af princippet om gensidig anerkendelse; der henviser til, at dette kræver gensidig tillid, og at gensidig tillid forudsætter øget forståelse for de forskellige retstraditioner og -metoder,

| C. | der henviser til, at der er gjort meget store fremskridt på det civilretlige område, siden EU fik beføjelser vedrørende retlige og indre anliggender, og området med frihed, sikkerhed og retfærdighed derefter blev oprettet, og at disse fremskridt bygger videre på og udvider de forskellige internationalprivatretlige konventioner, der er indgået på mellemstatsligt plan; der henviser til, at Kommissionen nu foreslår en meget ambitiøs plan, som opfylder mange af de krav, Parlamentet har fremsat i den seneste tid, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er gjort meget store fremskridt på det civilretlige område, siden EU fik beføjelser vedrørende retlige og indre anliggender, og området med frihed, sikkerhed og retfærdighed derefter blev oprettet, og at disse fremskridt bygger videre på og udvider de forskellige internationalprivatretlige konventioner, der er indgået på mellemstatsligt plan; der henviser til, at Kommissionen nu foreslår en meget ambitiøs plan, som opfylder mange af de krav, Parlamentet har fremsat i den seneste tid,

| D. | der henviser til, at det - i lyset af denne ambitiøse plan og de store landvindinger, EU allerede har gjort på dette område - er på tide at standse op og overveje, hvad der foregår på det civilretlige område, først og fremmest med henblik på at anlægge en mere strategisk og mindre fragmenteret tilgang, der tager udgangspunkt i de reelle behov, som borgerne og virksomhederne har, når de udøver deres rettigheder og friheder i det indre marked, og tage hensyn til de vanskeligheder, der er forbundet med at lovgive på et område med delt kompetence, hvor det kun sjældent er muligt at harmonisere, hvor det er nødvendigt at undgå overlapning, og hvor der følgelig er behov for at respektere og tilgodese vidt forskellige retsopfattelser og forfatningsmæssige traditioner, men også med henblik på at udvikle EU’s begrebsapparat på dette område for at få større forståelse for, hvad der skal opnås, og hvordan de foreliggende problemer bedst kan løses, som led i en overordnet plan; der henviser til, at det er absolut nødvendigt først at sikre, at de foranstaltninger, der allerede er iværksat, fungerer, og at konsolidere de fremskridt, der allerede er gjort, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det - i lyset af denne ambitiøse plan og de store landvindinger, EU allerede har gjort på dette område - er på tide at standse op og overveje, hvad der foregår på det civilretlige område, først og fremmest med henblik på at anlægge en mere strategisk og mindre fragmenteret tilgang, der tager udgangspunkt i de reelle behov, som borgerne og virksomhederne har, når de udøver deres rettigheder og friheder i det indre marked, og tage hensyn til de vanskeligheder, der er forbundet med at lovgive på et område med delt kompetence, hvor det kun sjældent er muligt at harmonisere, hvor det er nødvendigt at undgå overlapning, og hvor der følgelig er behov for at respektere og tilgodese vidt forskellige retsopfattelser og forfatningsmæssige traditioner, men også med henblik på at udvikle EU’s begrebsapparat på dette område for at få større forståelse for, hvad der skal opnås, og hvordan de foreliggende problemer bedst kan løses, som led i en overordnet plan; der henviser til, at det er absolut nødvendigt først at sikre, at de foranstaltninger, der allerede er iværksat, fungerer, og at konsolidere de fremskridt, der allerede er gjort,

| E. | der henviser til, at de resultater, der er opnået inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, først og fremmest vedrører harmonisering af internationalprivatretlige regler, hvor der er gjort hastige fremskridt; der henviser til, at international privatret er det vigtigste middel til at opnå gensidig anerkendelse af og gensidig respekt for retssystemer, og at »ordre public«-klausuler er det sidste bolværk til beskyttelse af nationale forfatningsretlige principper, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de resultater, der er opnået inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, først og fremmest vedrører harmonisering af internationalprivatretlige regler, hvor der er gjort hastige fremskridt; der henviser til, at international privatret er det vigtigste middel til at opnå gensidig anerkendelse af og gensidig respekt for retssystemer, og at »ordre public«-klausuler er det sidste bolværk til beskyttelse af nationale forfatningsretlige principper,

| F. | der henviser til, at harmonisering eller en indbyrdes tilnærmelse er en egnet fremgangsmåde inden for visse områder, hvor en standardisering er ønskværdig, om ikke nødvendig, f.eks. inden for forbrugerbeskyttelse, men kun finder begrænset anvendelse inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at harmonisering eller en indbyrdes tilnærmelse er en egnet fremgangsmåde inden for visse områder, hvor en standardisering er ønskværdig, om ikke nødvendig, f.eks. inden for forbrugerbeskyttelse, men kun finder begrænset anvendelse inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed,

| G. | der henviser til, at udarbejdelsen af en europæisk aftaleret bliver et af de vigtigste initiativer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i de kommende år, og at dette arbejde kan resultere i en såkaldt fakultativ 28. civilretlig ordning som et alternativ til den traditionelle fremgangsmåde med harmonisering af lovgivning inden for bestemte områder, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at udarbejdelsen af en europæisk aftaleret bliver et af de vigtigste initiativer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed i de kommende år, og at dette arbejde kan resultere i en såkaldt fakultativ 28. civilretlig ordning som et alternativ til den traditionelle fremgangsmåde med harmonisering af lovgivning inden for bestemte områder,

| H. | der endelig henviser til, at der findes stand-alone-instrumenter og tiltag inden for retsplejen; der henviser til, at foranstaltninger på disse områder i mange henseender spiller en central rolle ved behandlingen af grænseoverskridende tvister, eftersom borgerne og virksomhederne støder på forhindringer i form af nationale retsplejeregler, uanset i hvilket omfang der foretages en harmonisering af materiel ret, |
| --- | --- |

H.

der endelig henviser til, at der findes stand-alone-instrumenter og tiltag inden for retsplejen; der henviser til, at foranstaltninger på disse områder i mange henseender spiller en central rolle ved behandlingen af grænseoverskridende tvister, eftersom borgerne og virksomhederne støder på forhindringer i form af nationale retsplejeregler, uanset i hvilket omfang der foretages en harmonisering af materiel ret,

| I. | der henviser til, at det bør betragtes som en styrke, at forskellige retssystemer eksisterer side om side inden for EU, og at dette har fungeret som forbillede for retssystemer i hele verden; der henviser til, at forskelle mellem retssystemerne ikke bør fungere som en hindring for en fortsat udvikling af EU-retten; der henviser til, at en eksplicit og begrebsmæssig forskel mellem retssystemer ikke i sig selv er problematisk; der imidlertid henviser til, at det er påkrævet at imødegå de negative retlige konsekvenser, som denne forskel har for borgerne; der henviser til, at begrebet regelefterligning, altså en fakultativ tilgang til konvergens, bør tages i anvendelse ved at fremme økonomisk og intellektuel kommunikation mellem de forskellige retssystemer; der henviser til, at evnen til at forstå og forvalte forskellene mellem vores retssystemer kun kan hidrøre fra en europæisk retskultur, som skal fremmes ved hjælp af vidensdeling og kommunikation, studier inden for sammenlignende retsvidenskab og en radikal omlægning af universiteternes juraundervisning og dommerstandens uddannelse og faglige udvikling, således som det er beskrevet i Parlamentets beslutning af 17. juni 2010, herunder en udvidet indsats for at overvinde sprogbarriererne; der henviser til, at det er nødvendigt at overveje og planlægge denne udvikling nu, selv om det vil være tidskrævende, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det bør betragtes som en styrke, at forskellige retssystemer eksisterer side om side inden for EU, og at dette har fungeret som forbillede for retssystemer i hele verden; der henviser til, at forskelle mellem retssystemerne ikke bør fungere som en hindring for en fortsat udvikling af EU-retten; der henviser til, at en eksplicit og begrebsmæssig forskel mellem retssystemer ikke i sig selv er problematisk; der imidlertid henviser til, at det er påkrævet at imødegå de negative retlige konsekvenser, som denne forskel har for borgerne; der henviser til, at begrebet regelefterligning, altså en fakultativ tilgang til konvergens, bør tages i anvendelse ved at fremme økonomisk og intellektuel kommunikation mellem de forskellige retssystemer; der henviser til, at evnen til at forstå og forvalte forskellene mellem vores retssystemer kun kan hidrøre fra en europæisk retskultur, som skal fremmes ved hjælp af vidensdeling og kommunikation, studier inden for sammenlignende retsvidenskab og en radikal omlægning af universiteternes juraundervisning og dommerstandens uddannelse og faglige udvikling, således som det er beskrevet i Parlamentets beslutning af 17. juni 2010, herunder en udvidet indsats for at overvinde sprogbarriererne; der henviser til, at det er nødvendigt at overveje og planlægge denne udvikling nu, selv om det vil være tidskrævende,

| J. | der henviser til, at det i mellemtiden er hensigtsmæssigt at anspore til og fremme øget dialog og professionel kontakt på europæisk plan, således at ændringer i uddannelsestilbud og programmer kan foretages ud fra de behov, der findes blandt praktiserende jurister, deres klienter og på markedet som helhed; der henviser til, at Kommissionen i sin kommende meddelelse om en handlingsplan for europæisk uddannelse af alle aktører i retsvæsenet bør tage højde for de forskellige undervisningstraditioner og metoder og desuden de forskellige behov blandt praktiserende jurister, alt efter hvilket geografisk område og hvilket retsområde de arbejder inden for, og samtidig fremme udveksling af bedste praksis, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det i mellemtiden er hensigtsmæssigt at anspore til og fremme øget dialog og professionel kontakt på europæisk plan, således at ændringer i uddannelsestilbud og programmer kan foretages ud fra de behov, der findes blandt praktiserende jurister, deres klienter og på markedet som helhed; der henviser til, at Kommissionen i sin kommende meddelelse om en handlingsplan for europæisk uddannelse af alle aktører i retsvæsenet bør tage højde for de forskellige undervisningstraditioner og metoder og desuden de forskellige behov blandt praktiserende jurister, alt efter hvilket geografisk område og hvilket retsområde de arbejder inden for, og samtidig fremme udveksling af bedste praksis,

| K. | der henviser til, at det er bydende nødvendigt, at aktørerne inden for retsvæsenet ikke holdes ude fra opbygningen af en europæisk retskultur; der henviser til, at det er indlysende, at medlemsstaterne og de nationale faglige organer fortsat har ansvaret for at fastsætte, hvilke uddannelsestilbud der er bedst egnet til at dække advokaternes og deres klienters behov i hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med nærhedsprincippet, og at de nationale faglige organer har de bedste forudsætninger for at identificere disse behov, fordi de er tættere på aktørerne inden for retsvæsenet og det marked, hvor de fungerer, men at disse organer også kan spille en vigtig rolle på europæisk plan; der henviser til, at det er særdeles vigtigt at inddrage og bygge videre på eksisterende strukturer, særlig universiteterne og de faglige organisationer; der henviser til, at der er behov for en gennemgribende revision af de juridiske uddannelser, videreuddannelsen af aktører inden for retsvæsenet og universiteternes læseplaner; der henviser til, at det er særdeles vigtigt at indlede seriøse overvejelser om, hvordan EU effektivt kan bidrage hertil og anspore de kompetente nationale myndigheder til at påtage sig ansvaret for dette projekt, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det er bydende nødvendigt, at aktørerne inden for retsvæsenet ikke holdes ude fra opbygningen af en europæisk retskultur; der henviser til, at det er indlysende, at medlemsstaterne og de nationale faglige organer fortsat har ansvaret for at fastsætte, hvilke uddannelsestilbud der er bedst egnet til at dække advokaternes og deres klienters behov i hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med nærhedsprincippet, og at de nationale faglige organer har de bedste forudsætninger for at identificere disse behov, fordi de er tættere på aktørerne inden for retsvæsenet og det marked, hvor de fungerer, men at disse organer også kan spille en vigtig rolle på europæisk plan; der henviser til, at det er særdeles vigtigt at inddrage og bygge videre på eksisterende strukturer, særlig universiteterne og de faglige organisationer; der henviser til, at der er behov for en gennemgribende revision af de juridiske uddannelser, videreuddannelsen af aktører inden for retsvæsenet og universiteternes læseplaner; der henviser til, at det er særdeles vigtigt at indlede seriøse overvejelser om, hvordan EU effektivt kan bidrage hertil og anspore de kompetente nationale myndigheder til at påtage sig ansvaret for dette projekt,

| L. | der henviser til, at dette er Europas inderste essens og den udfordring, der er forbundet med området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og ikke bør betragtes som værende i modstrid med udvikling og formidling af en egentlig europæisk retskultur, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at dette er Europas inderste essens og den udfordring, der er forbundet med området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og ikke bør betragtes som værende i modstrid med udvikling og formidling af en egentlig europæisk retskultur,

| M. | der henviser til, at målsætningen i Lissabontraktatens præambel om »at skabe grundlag for en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk« indebærer, at den reelle og erkendte afstand mellem Den Europæiske Union, dens retsregler og dens borgere skal indskrænkes, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at målsætningen i Lissabontraktatens præambel om »at skabe grundlag for en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk« indebærer, at den reelle og erkendte afstand mellem Den Europæiske Union, dens retsregler og dens borgere skal indskrænkes,

| N. | der henviser til, at EU-retten skal tjene borgernes interesser, særlig med hensyn til familieret og civilstand, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU-retten skal tjene borgernes interesser, særlig med hensyn til familieret og civilstand,

| O. | der henviser til, at Kommissionen skal sikre sig, at Stockholmhandlingsplanen virkelig afspejler de enkelte borgeres og virksomheders, særlig små og mellemstore virksomheders, behov for et øget fokus på EU (hvad angår mobilitet, arbejdstagerrettigheder, erhvervslivets behov, lige muligheder), og samtidig forbedrer retssikkerheden og adgangen til hurtige og effektive retsmidler, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen skal sikre sig, at Stockholmhandlingsplanen virkelig afspejler de enkelte borgeres og virksomheders, særlig små og mellemstore virksomheders, behov for et øget fokus på EU (hvad angår mobilitet, arbejdstagerrettigheder, erhvervslivets behov, lige muligheder), og samtidig forbedrer retssikkerheden og adgangen til hurtige og effektive retsmidler,

| P. | der henviser til, at der i denne kontekst må lægges stadig større vægt på at forenkle retsmaskineriet og retsvæsenet og sikre mere gennemskuelige og tilgængelige procedurer, også fordi det er nødvendigt at foretage besparelser, særlig i det nuværende økonomiske klima, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i denne kontekst må lægges stadig større vægt på at forenkle retsmaskineriet og retsvæsenet og sikre mere gennemskuelige og tilgængelige procedurer, også fordi det er nødvendigt at foretage besparelser, særlig i det nuværende økonomiske klima,

| Q. | der henviser til, at der i de seneste EU-initiativer, der vedrører det følsomme spørgsmål om familieretlige forhold med grænseoverskridende aspekter, er lagt vægt på partsautonomi, hvilket indebærer en risiko for, at der lægges op til den uacceptable praksis forumshopping, medmindre der indføres klare restriktioner, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der i de seneste EU-initiativer, der vedrører det følsomme spørgsmål om familieretlige forhold med grænseoverskridende aspekter, er lagt vægt på partsautonomi, hvilket indebærer en risiko for, at der lægges op til den uacceptable praksis forumshopping, medmindre der indføres klare restriktioner,

| 1. | gratulerer Kommissionen med dens foreslåede handlingsplan; |
| --- | --- |

1.

gratulerer Kommissionen med dens foreslåede handlingsplan;

| 2. | mener ikke desto mindre, at tiden er inde til at overveje den fremtidige udvikling med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og opfordrer Kommissionen til at indlede en vidtrækkende debat med alle interesserede parter, heriblandt navnlig dommere og aktører inden for retsvæsenet; |
| --- | --- |

2.

mener ikke desto mindre, at tiden er inde til at overveje den fremtidige udvikling med hensyn til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og opfordrer Kommissionen til at indlede en vidtrækkende debat med alle interesserede parter, heriblandt navnlig dommere og aktører inden for retsvæsenet;

| 3. | opfordrer Kommissionen til snarest muligt at gøre status ved at foretage en ex post-konsekvensanalyse af de foranstaltninger, der allerede er vedtaget på det civil- og familieretlige område, for at vurdere deres effektivitet og fastslå, i hvilket omfang de har haft den ønskede virkning og opfyldt borgernes, virksomhedernes og aktørernes behov; mener, at der samtidig bør gennemføres en undersøgelse, der fokuserer på de nationale justitsministerier, aktørerne inden for retsvæsenet, erhvervslivet og forbrugerorganisationerne, for at fastslå, inden for hvilke områder det er nødvendigt og ønskeligt at gennemføre nye foranstaltninger i det civilretlige samarbejde; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til snarest muligt at gøre status ved at foretage en ex post-konsekvensanalyse af de foranstaltninger, der allerede er vedtaget på det civil- og familieretlige område, for at vurdere deres effektivitet og fastslå, i hvilket omfang de har haft den ønskede virkning og opfyldt borgernes, virksomhedernes og aktørernes behov; mener, at der samtidig bør gennemføres en undersøgelse, der fokuserer på de nationale justitsministerier, aktørerne inden for retsvæsenet, erhvervslivet og forbrugerorganisationerne, for at fastslå, inden for hvilke områder det er nødvendigt og ønskeligt at gennemføre nye foranstaltninger i det civilretlige samarbejde;

| 4. | opfordrer Kommissionen til at reagere på Parlamentets beslutning af 17. juni 2010 om juridisk uddannelse i samråd med Parlamentet; |
| --- | --- |

4.

opfordrer Kommissionen til at reagere på Parlamentets beslutning af 17. juni 2010 om juridisk uddannelse i samråd med Parlamentet;

| 5. | understreger atter, at det er nødvendigt at tage alle midler i brug for at fremme en europæisk retskultur, særlig gennem juridisk uddannelse og videreuddannelse; |
| --- | --- |

5.

understreger atter, at det er nødvendigt at tage alle midler i brug for at fremme en europæisk retskultur, særlig gennem juridisk uddannelse og videreuddannelse;

| 6. | henstiller, at de Erasmus-lignende udvekslingsprogrammer, der foreslås i handlingsplanen, kommer til at indgå som et blandt flere initiativer, der skal have til formål at fremme vertikal og horisontal kommunikation mellem nationale og europæiske domstole; henleder opmærksomheden på, at Parlamentet agter at få gennemført en undersøgelse, der skal vurdere nationale uddannelsesprogrammer og skoler for dommerstanden, bl.a. med henblik på at identificere den bedste praksis inden for denne sektor; |
| --- | --- |

6.

henstiller, at de Erasmus-lignende udvekslingsprogrammer, der foreslås i handlingsplanen, kommer til at indgå som et blandt flere initiativer, der skal have til formål at fremme vertikal og horisontal kommunikation mellem nationale og europæiske domstole; henleder opmærksomheden på, at Parlamentet agter at få gennemført en undersøgelse, der skal vurdere nationale uddannelsesprogrammer og skoler for dommerstanden, bl.a. med henblik på at identificere den bedste praksis inden for denne sektor;

| 7. | bemærker, at de eksisterende nationale uddannelsesinstitutioner og -netværk, der fungerer som »frontlinjen« ved EU-rettens implementering i medlemsstaterne og står i direkte forbindelse med nationale domstole og dommere og repræsenterer en dyb forståelse for den nationale retskultur og nationale behov, bør benyttes til at fremme en fælles europæisk retskultur; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at de eksisterende nationale uddannelsesinstitutioner og -netværk, der fungerer som »frontlinjen« ved EU-rettens implementering i medlemsstaterne og står i direkte forbindelse med nationale domstole og dommere og repræsenterer en dyb forståelse for den nationale retskultur og nationale behov, bør benyttes til at fremme en fælles europæisk retskultur;

| 8. | mener, at der som udgangspunkt kunne etableres et regulært forum, hvor dommere på alle anciennitetsniveauer inden for retsområder, hvor der hyppigt opstår grænseoverskridende tvivlsspørgsmål, som f.eks. sager vedrørende søret, handelsret, familieret og personskader, kunne drøfte de seneste retlige uoverensstemmelser eller vanskeligheder for at fremme debat, opbygge kontakter, skabe kommunikationskanaler og samarbejde og opbygge gensidig tillid og forståelse; mener, at et sådant tiltag kunne fremmes ved aktiv deltagelse fra universiteternes side og ved at lade aktører fra retsvæsenet deltage; |
| --- | --- |

8.

mener, at der som udgangspunkt kunne etableres et regulært forum, hvor dommere på alle anciennitetsniveauer inden for retsområder, hvor der hyppigt opstår grænseoverskridende tvivlsspørgsmål, som f.eks. sager vedrørende søret, handelsret, familieret og personskader, kunne drøfte de seneste retlige uoverensstemmelser eller vanskeligheder for at fremme debat, opbygge kontakter, skabe kommunikationskanaler og samarbejde og opbygge gensidig tillid og forståelse; mener, at et sådant tiltag kunne fremmes ved aktiv deltagelse fra universiteternes side og ved at lade aktører fra retsvæsenet deltage;

| 9. | mener, at Kommissionen bør støtte den løbende, målrettede dialog og kommunikation, der foregår mellem de europæiske faglige organer i Rådet for Advokatsamfund i Den Europæiske Union (CCBE); mener, at dette kan danne grundlag for yderligere grænseoverskridende uddannelsesinitiativer i et partnerskab mellem de faglige organer og andre europæiske aktører som f.eks. Det Europæiske Retsakademi (ERA); |
| --- | --- |

9.

mener, at Kommissionen bør støtte den løbende, målrettede dialog og kommunikation, der foregår mellem de europæiske faglige organer i Rådet for Advokatsamfund i Den Europæiske Union (CCBE); mener, at dette kan danne grundlag for yderligere grænseoverskridende uddannelsesinitiativer i et partnerskab mellem de faglige organer og andre europæiske aktører som f.eks. Det Europæiske Retsakademi (ERA);

| 10. | værdsætter Kommissionens generøse finansiering af grænseoverskridende juridiske uddannelsesprojekter på det civilretlige område, men beklager, at det er særdeles vanskeligt at få adgang til denne finansiering og udnytte den effektivt, især fordi det nuværende system er ufleksibelt; bemærker endvidere, at der er problemer med at få dækket udgifter i forbindelse med samfinansierede uddannelsesprogrammer, og at tilrettelæggelsen af sådanne programmer medfører, at den pågældende faglige organisation må binde store beløb i lang tid på grund af de krav, der stilles af Kommissionen; slår derfor til lyd for, at Kommissionen anlægger en mere fleksibel og innovativ indfaldsvinkel, således at organisationer uden en stor pengestrøm kan søge om at gennemføre uddannelsesforløb; |
| --- | --- |

10.

værdsætter Kommissionens generøse finansiering af grænseoverskridende juridiske uddannelsesprojekter på det civilretlige område, men beklager, at det er særdeles vanskeligt at få adgang til denne finansiering og udnytte den effektivt, især fordi det nuværende system er ufleksibelt; bemærker endvidere, at der er problemer med at få dækket udgifter i forbindelse med samfinansierede uddannelsesprogrammer, og at tilrettelæggelsen af sådanne programmer medfører, at den pågældende faglige organisation må binde store beløb i lang tid på grund af de krav, der stilles af Kommissionen; slår derfor til lyd for, at Kommissionen anlægger en mere fleksibel og innovativ indfaldsvinkel, således at organisationer uden en stor pengestrøm kan søge om at gennemføre uddannelsesforløb;

| 11. | bemærker, at EU-rettens status som et særskilt fag inden for juridisk uddannelse og videreuddannelse virker marginaliserende; henstiller derfor, at læseplaner vedrørende juridisk uddannelse og videreuddannelse kommer til at omfatte EU-ret inden for alle centrale retsområder som en selvfølge; mener, at sammenlignende retsvidenskab bør gøres til et centralt element i universiteternes læseplaner; |
| --- | --- |

11.

bemærker, at EU-rettens status som et særskilt fag inden for juridisk uddannelse og videreuddannelse virker marginaliserende; henstiller derfor, at læseplaner vedrørende juridisk uddannelse og videreuddannelse kommer til at omfatte EU-ret inden for alle centrale retsområder som en selvfølge; mener, at sammenlignende retsvidenskab bør gøres til et centralt element i universiteternes læseplaner;

| 12. | henviser til, at uddannelse og videreuddannelse primært henhører under medlemsstaternes kompetence, og opfordrer derfor Kommissionen til at indlede en dialog med alle parter, der har ansvaret for juridisk uddannelse, med henblik på at nå disse mål; mener endvidere, at jurister på længere sigt bør kunne begå sig på i hvert fald ét andet EU-sprog; mener, at denne målsætning kan fremmes omgående ved at yde flere midler og ved at anspore studerende til at deltage i Erasmus-lignende forløb som led i deres jurastudium; |
| --- | --- |

12.

henviser til, at uddannelse og videreuddannelse primært henhører under medlemsstaternes kompetence, og opfordrer derfor Kommissionen til at indlede en dialog med alle parter, der har ansvaret for juridisk uddannelse, med henblik på at nå disse mål; mener endvidere, at jurister på længere sigt bør kunne begå sig på i hvert fald ét andet EU-sprog; mener, at denne målsætning kan fremmes omgående ved at yde flere midler og ved at anspore studerende til at deltage i Erasmus-lignende forløb som led i deres jurastudium;

| 13. | henviser til, at Stockholmprogrammet indeholder en ambitiøs målsætning om at tilbyde europæiske uddannelsesforløb til halvdelen af de dommere, anklagere, ansatte ved retsvæsenet og andre fagfolk, der er involveret i europæisk samarbejde, inden 2014, og at der i programmet slås til lyd for, at især de eksisterende uddannelsesinstitutioner bør benyttes til dette formål, og påpeger, at netværket af præsidenterne for de øverste domstole, Det Europæiske Netværk af Domstolsadministrationer, Sammenslutningen af Statsråd og Forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union og Eurojustice-netværket af europæiske anklagemyndigheder, embedsmænd ved domstolene og praktiserende jurister kan yde et kolossalt bidrag ved at koordinere og fremme faglig uddannelse af dommere og anklagere og gensidig forståelse for andre medlemsstaters retssystemer og gøre det lettere at løse grænseoverskridende tvister og problemer, og mener derfor, at deres arbejde skal lettes og støttes i tilstrækkeligt omfang; mener endvidere, at dette må resultere i en fuldt finansieret plan for uddannelse af dommere og anklagere udarbejdet i samarbejde med de ovennævnte retlige netværk, idet det dog i den forbindelse skal sikres, at der ikke forekommer nogen unødvendig overlapning af programmer og strukturer, og mener, at bestræbelserne bør munde ud i etableringen af et europæisk dommerakademi bestående af Det Europæisk Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere og Det Europæiske Retsakademi; |
| --- | --- |

13.

henviser til, at Stockholmprogrammet indeholder en ambitiøs målsætning om at tilbyde europæiske uddannelsesforløb til halvdelen af de dommere, anklagere, ansatte ved retsvæsenet og andre fagfolk, der er involveret i europæisk samarbejde, inden 2014, og at der i programmet slås til lyd for, at især de eksisterende uddannelsesinstitutioner bør benyttes til dette formål, og påpeger, at netværket af præsidenterne for de øverste domstole, Det Europæiske Netværk af Domstolsadministrationer, Sammenslutningen af Statsråd og Forvaltningsdomstole i Den Europæiske Union og Eurojustice-netværket af europæiske anklagemyndigheder, embedsmænd ved domstolene og praktiserende jurister kan yde et kolossalt bidrag ved at koordinere og fremme faglig uddannelse af dommere og anklagere og gensidig forståelse for andre medlemsstaters retssystemer og gøre det lettere at løse grænseoverskridende tvister og problemer, og mener derfor, at deres arbejde skal lettes og støttes i tilstrækkeligt omfang; mener endvidere, at dette må resultere i en fuldt finansieret plan for uddannelse af dommere og anklagere udarbejdet i samarbejde med de ovennævnte retlige netværk, idet det dog i den forbindelse skal sikres, at der ikke forekommer nogen unødvendig overlapning af programmer og strukturer, og mener, at bestræbelserne bør munde ud i etableringen af et europæisk dommerakademi bestående af Det Europæisk Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere og Det Europæiske Retsakademi;

| 14. | mener, at der - særlig som led i udarbejdelsen af EU-lovgivning inden for civil- og familieret - bør skabes mulighed for, at nationale dommere og EU-dommere kan få indflydelse på de rent tekniske aspekter af de foreslåede foranstaltninger for at sikre, at de nationale dommere kan gennemføre og anvende den fremtidige lovgivning med et minimum af besvær; er af den opfattelse, at dette også kan bidrage til at skabe yderligere kontakter mellem dommerne, således at der opstår nye kommunikationskanaler; bifalder bidrag fra de nationale domstole som led i lovgivningsprocedurerne; |
| --- | --- |

14.

mener, at der - særlig som led i udarbejdelsen af EU-lovgivning inden for civil- og familieret - bør skabes mulighed for, at nationale dommere og EU-dommere kan få indflydelse på de rent tekniske aspekter af de foreslåede foranstaltninger for at sikre, at de nationale dommere kan gennemføre og anvende den fremtidige lovgivning med et minimum af besvær; er af den opfattelse, at dette også kan bidrage til at skabe yderligere kontakter mellem dommerne, således at der opstår nye kommunikationskanaler; bifalder bidrag fra de nationale domstole som led i lovgivningsprocedurerne;

| 15. | mener, at Kommissionen bør prioritere løsningen af de problemer, der skyldes divergerende nationale retsplejebestemmelser (f.eks. forældelsesfrister og domstolenes behandling af udenlandsk ret); foreslår, at datoen for Kommissionens kompendium om eksisterende EU-lovgivning om grænseoverskridende civilretligt samarbejde rykkes frem fra 2013 til slutningen af 2011; opfordrer indtrængende Kommissionen til at reagere på Parlamentets beslutning af 1. februar 2007 (3) ved at forelægge et forslag om en fælles forældelsesfrist i forbindelse med personskader og dødsulykker snarest muligt; |
| --- | --- |

15.

mener, at Kommissionen bør prioritere løsningen af de problemer, der skyldes divergerende nationale retsplejebestemmelser (f.eks. forældelsesfrister og domstolenes behandling af udenlandsk ret); foreslår, at datoen for Kommissionens kompendium om eksisterende EU-lovgivning om grænseoverskridende civilretligt samarbejde rykkes frem fra 2013 til slutningen af 2011; opfordrer indtrængende Kommissionen til at reagere på Parlamentets beslutning af 1. februar 2007 (3) ved at forelægge et forslag om en fælles forældelsesfrist i forbindelse med personskader og dødsulykker snarest muligt;

| 16. | bifalder grønbogen af 1. juli 2010 om løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivet og støtter Kommissionens ambitiøse initiativ med henblik på et europæisk aftaleretligt instrument, som aftaleparter frivilligt kan vælge at anvende (KOM(2010)0348); |
| --- | --- |

16.

bifalder grønbogen af 1. juli 2010 om løsningsmodeller for indførelse af en europæisk aftaleret for forbrugerne og erhvervslivet og støtter Kommissionens ambitiøse initiativ med henblik på et europæisk aftaleretligt instrument, som aftaleparter frivilligt kan vælge at anvende (KOM(2010)0348);

| 17. | understreger betydningen af grænseoverskridende retspraksis i sager om bedrageri og vildledende forretningspraksis, som har sin oprindelse i en medlemsstat og tager sigte på enkeltpersoner, ngo'er og SMV’er i andre medlemsstater; |
| --- | --- |

17.

understreger betydningen af grænseoverskridende retspraksis i sager om bedrageri og vildledende forretningspraksis, som har sin oprindelse i en medlemsstat og tager sigte på enkeltpersoner, ngo'er og SMV’er i andre medlemsstater;

| 18. | henleder opmærksomheden på Parlamentets beslutning af 10. marts 2009 om samarbejde mellem medlemsstaternes retter om bevisoptagelse på det civil- og handelsretlige område (4) og opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage initiativ til at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaternes retter hvad angår bevisoptagelse og en øget effektivitet af forordning (EF) nr. 1206/2001, særlig ved at sikre, at retterne og de praktiserende jurister er bedre informeret om denne forordning, og at de fremmer en udstrakt anvendelse af informationsteknologi og videokonferencer; mener, at der bør eksistere et sikkert system til afsendelse og modtagelse af e-mails, og at disse spørgsmål bør tages op som led i EU-strategien for e-justice; |
| --- | --- |

18.

henleder opmærksomheden på Parlamentets beslutning af 10. marts 2009 om samarbejde mellem medlemsstaternes retter om bevisoptagelse på det civil- og handelsretlige område (4) og opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage initiativ til at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaternes retter hvad angår bevisoptagelse og en øget effektivitet af forordning (EF) nr. 1206/2001, særlig ved at sikre, at retterne og de praktiserende jurister er bedre informeret om denne forordning, og at de fremmer en udstrakt anvendelse af informationsteknologi og videokonferencer; mener, at der bør eksistere et sikkert system til afsendelse og modtagelse af e-mails, og at disse spørgsmål bør tages op som led i EU-strategien for e-justice;

| 19. | noterer med tilfredshed, at handlingsplanen foreslår et lovgivningsmæssigt initiativ i form af en forordning om større effektivitet ved fuldbyrdelsen af retsafgørelser hvad angår adgangen til oplysninger om skyldneres aktiver og en lignende forordning om udlæg i bankindeståender; understreger imidlertid, at de to forslag supplerer hinanden og bør fremsættes snarest muligt; |
| --- | --- |

19.

noterer med tilfredshed, at handlingsplanen foreslår et lovgivningsmæssigt initiativ i form af en forordning om større effektivitet ved fuldbyrdelsen af retsafgørelser hvad angår adgangen til oplysninger om skyldneres aktiver og en lignende forordning om udlæg i bankindeståender; understreger imidlertid, at de to forslag supplerer hinanden og bør fremsættes snarest muligt;

| 20. | mener, at sådanne initiativer er af voksende betydning på grund af den økonomiske tilbagegang; |
| --- | --- |

20.

mener, at sådanne initiativer er af voksende betydning på grund af den økonomiske tilbagegang;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at fremme disse initiativer så hurtigt som muligt og til at lægge særlig vægt på muligheden for et selvstændigt europæisk retsmiddel til at afdække og/eller fastfryse aktiver i grænseoverskridende sager; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at fremme disse initiativer så hurtigt som muligt og til at lægge særlig vægt på muligheden for et selvstændigt europæisk retsmiddel til at afdække og/eller fastfryse aktiver i grænseoverskridende sager;

| 22. | understreger, at dette område har alvorlige konsekvenser for økonomi og omdømme; slår følgelig til lyd for forebyggende anvendelse af alternative mekanismer til bilæggelse af tvister; |
| --- | --- |

22.

understreger, at dette område har alvorlige konsekvenser for økonomi og omdømme; slår følgelig til lyd for forebyggende anvendelse af alternative mekanismer til bilæggelse af tvister;

| 23. | mener, at en konsolidering af de retlige forhold ved hjælp af de virkemidler, der er beskrevet i denne betænkning, ganske givet ville føre til en videreudvikling og styrkelse af de økonomiske og faglige forbindelser og således bidrage til etablering af et egentligt indre marked; |
| --- | --- |

23.

mener, at en konsolidering af de retlige forhold ved hjælp af de virkemidler, der er beskrevet i denne betænkning, ganske givet ville føre til en videreudvikling og styrkelse af de økonomiske og faglige forbindelser og således bidrage til etablering af et egentligt indre marked;

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en mere ensartet anvendelse af EU-lovgivningen (hvad angår de proceduremæssige aspekter) med fokus på standardiserede regler og administrative procedurer, der bør finde anvendelse på områder, som henhører under Unionens kompetence som f.eks. beskatning, told, handel og forbrugerbeskyttelse, med forbehold af de i EU-traktaterne indeholdte begrænsninger, med henblik på at sikre det indre markeds korrekte funktion og fri konkurrence; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en mere ensartet anvendelse af EU-lovgivningen (hvad angår de proceduremæssige aspekter) med fokus på standardiserede regler og administrative procedurer, der bør finde anvendelse på områder, som henhører under Unionens kompetence som f.eks. beskatning, told, handel og forbrugerbeskyttelse, med forbehold af de i EU-traktaterne indeholdte begrænsninger, med henblik på at sikre det indre markeds korrekte funktion og fri konkurrence;

| 25. | bemærker, at Stockholmprogrammet sigter efter at skabe et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der garanterer borgernes grundlæggende rettigheder, deriblandt retten til at drive egen virksomhed for at udvikle iværksætterkulturen i alle områder af økonomien; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at Stockholmprogrammet sigter efter at skabe et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der garanterer borgernes grundlæggende rettigheder, deriblandt retten til at drive egen virksomhed for at udvikle iværksætterkulturen i alle områder af økonomien;

| 26. | tilkendegiver sin kraftige støtte til Kommissionens mål med hensyn til af vedtagelse af retsakter, der mindsker forretnings- og transaktionsomkostninger, især for SMV'er; |
| --- | --- |

26.

tilkendegiver sin kraftige støtte til Kommissionens mål med hensyn til af vedtagelse af retsakter, der mindsker forretnings- og transaktionsomkostninger, især for SMV'er;

| 27. | tilskynder til fælles initiativer fra Kommissionen og medlemsstaterne til støtte af SMV'er, der arbejder på tværs af grænserne i EU, gennem en mærkbar nedskæring af de administrative, finansielle og reguleringsmæssige byrder; udtrykker tilfredshed med den kommende revision af direktivet om forsinkede betalinger; |
| --- | --- |

27.

tilskynder til fælles initiativer fra Kommissionen og medlemsstaterne til støtte af SMV'er, der arbejder på tværs af grænserne i EU, gennem en mærkbar nedskæring af de administrative, finansielle og reguleringsmæssige byrder; udtrykker tilfredshed med den kommende revision af direktivet om forsinkede betalinger;

| 28. | understreger, at et velfungerende indre marked støtter det europæiske område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og bidrager til at styrke den europæiske model for social markedsøkonomi; erkender også, at oprettelsen af et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed vil styrke det indre marked og især forbrugerbeskyttelsen; |
| --- | --- |

28.

understreger, at et velfungerende indre marked støtter det europæiske område med frihed, sikkerhed og retfærdighed og bidrager til at styrke den europæiske model for social markedsøkonomi; erkender også, at oprettelsen af et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed vil styrke det indre marked og især forbrugerbeskyttelsen;

| 29. | understreger, at artikel 12 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde som en af de almindelige bestemmelser fastslår, at forbrugerbeskyttelseshensyn skal inddrages ved udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter; understreger betydningen af det foreslåede nye direktiv om forbrugerrettigheder såvel som den forestående ajourføring af direktivet om pakkerejser, direktivet om urimelig handelspraksis og direktivet om vildledende og sammenlignende reklame; |
| --- | --- |

29.

understreger, at artikel 12 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde som en af de almindelige bestemmelser fastslår, at forbrugerbeskyttelseshensyn skal inddrages ved udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktiviteter; understreger betydningen af det foreslåede nye direktiv om forbrugerrettigheder såvel som den forestående ajourføring af direktivet om pakkerejser, direktivet om urimelig handelspraksis og direktivet om vildledende og sammenlignende reklame;

| 30. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle hindringer for udviklingen af e-handel, som senest blev fastslået i Europas digitale dagsorden for 2010, fjernes både med lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige midler; opfordrer indtrængende til, at der findes en hurtig løsning på de grænseoverskridende handelsproblemer i forbindelse med forbrugeres køb over internettet, især hvad angår betaling og grænseoverskridende leverancer; understreger behovet for at øge forbrugernes og erhvervslivets tillid til grænseoverskridende e-handel, bl.a. ved at intensivere bekæmpelsen af cyberkriminalitet og forfalskninger; opfordrer til udvikling af et EU-charter om forbrugerrettigheder i forbindelse med onlinetjenester og e-handel; |
| --- | --- |

30.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle hindringer for udviklingen af e-handel, som senest blev fastslået i Europas digitale dagsorden for 2010, fjernes både med lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige midler; opfordrer indtrængende til, at der findes en hurtig løsning på de grænseoverskridende handelsproblemer i forbindelse med forbrugeres køb over internettet, især hvad angår betaling og grænseoverskridende leverancer; understreger behovet for at øge forbrugernes og erhvervslivets tillid til grænseoverskridende e-handel, bl.a. ved at intensivere bekæmpelsen af cyberkriminalitet og forfalskninger; opfordrer til udvikling af et EU-charter om forbrugerrettigheder i forbindelse med onlinetjenester og e-handel;

| 31. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at sikre, at Parlamentet løbende bliver holdt fuldstændig underrettet om udviklingen af ACTA-forhandlingerne i alle faser for at overholde ånden og bogstaven i Lissabontraktaten, såvel som sit krav om at modtage yderligere forsikringer om, at ACTA ikke vil ændre EU-regelsættet om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til at indgå tæt samarbejde med tredjelande, som ikke deltager i ACTA-forhandlingerne, navnlig vækstlande; |
| --- | --- |

31.

gentager sin opfordring til Kommissionen om at sikre, at Parlamentet løbende bliver holdt fuldstændig underrettet om udviklingen af ACTA-forhandlingerne i alle faser for at overholde ånden og bogstaven i Lissabontraktaten, såvel som sit krav om at modtage yderligere forsikringer om, at ACTA ikke vil ændre EU-regelsættet om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen til at indgå tæt samarbejde med tredjelande, som ikke deltager i ACTA-forhandlingerne, navnlig vækstlande;

| 32. | gør opmærksom på problemer, der skyldes den retlige usikkerhed ved handel fra og til lande, der ikke er med i EU, og på spørgsmålet om, hvilken domsmyndighed der er kompetent til at træffe afgørelse i en given tvist; bemærker, at selv om der eksisterer internationalprivatretlige principper, skaber gennemførelsen af dem en række problemer, der primært påvirker forbrugere og små virksomheder, som ofte mangler viden om deres egne rettigheder; fremhæver desuden de nye retlige udfordringer, der opstår som følge af globaliseringen og udviklingen af internettransaktioner; understreger behovet for at indføre en ensartet tilgang på internationalt plan for at undgå, at forbrugerne og de små virksomheder straffes i denne situation; |
| --- | --- |

32.

gør opmærksom på problemer, der skyldes den retlige usikkerhed ved handel fra og til lande, der ikke er med i EU, og på spørgsmålet om, hvilken domsmyndighed der er kompetent til at træffe afgørelse i en given tvist; bemærker, at selv om der eksisterer internationalprivatretlige principper, skaber gennemførelsen af dem en række problemer, der primært påvirker forbrugere og små virksomheder, som ofte mangler viden om deres egne rettigheder; fremhæver desuden de nye retlige udfordringer, der opstår som følge af globaliseringen og udviklingen af internettransaktioner; understreger behovet for at indføre en ensartet tilgang på internationalt plan for at undgå, at forbrugerne og de små virksomheder straffes i denne situation;

| 33. | henleder, hvad angår selskabsret set i forhold til international privatret, Kommissionens opmærksomhed på følgende beslutninger fra Parlamentet: beslutning af 10. marts 2009 med henstillinger til Kommissionen om grænseoverskridende flytning af selskabers vedtægtsmæssige hjemsted (2008/2196(INI)), beslutning af 4. juli 2006 om den seneste udvikling og udsigter i relation til selskabsret og beslutning af 25. oktober 2007 om det europæiske private selskab og det fjortende selskabsretsdirektiv om flytning af registreringssted, samt til Domstolens domme i Daily Mail og General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems og Cartesio; |
| --- | --- |

33.

henleder, hvad angår selskabsret set i forhold til international privatret, Kommissionens opmærksomhed på følgende beslutninger fra Parlamentet: beslutning af 10. marts 2009 med henstillinger til Kommissionen om grænseoverskridende flytning af selskabers vedtægtsmæssige hjemsted (2008/2196(INI)), beslutning af 4. juli 2006 om den seneste udvikling og udsigter i relation til selskabsret og beslutning af 25. oktober 2007 om det europæiske private selskab og det fjortende selskabsretsdirektiv om flytning af registreringssted, samt til Domstolens domme i Daily Mail og General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems og Cartesio;

| 34. | noterer sig det obiter dictum, der er indeholdt i Cartesio-dommen, og hvorefter det fastslås, at da der ikke findes en ensartet definition i fællesskabsretten af, hvilke selskaber etableringsretten gælder for, i henhold til ét enkelt tilknytningskriterium, som fastsætter, hvilken national lovgivning der finder anvendelse på et selskab, er spørgsmålet om, hvorvidt EU-traktatens artikel 49 finder anvendelse på et selskab, der påberåber sig den grundlæggende frihed, som er fastsat i denne artikel, et forudgående spørgsmål, som på EU-rettens nuværende udviklingstrin kun kan besvares i henhold til den nationale lovgivning, som finder anvendelse; bemærker endvidere, at den selskabsretlige udvikling, der er lagt op til i traktaten, og som skal realiseres ved hjælp af lovgivning og aftaler, endnu ikke har haft konsekvenser for de lovgivningsmæssige forskelle mellem medlemsstaterne og således endnu ikke har elimineret disse forskelle; bemærker, at der altså foreligger en lakune i EU-retten; slår atter til lyd for, at denne lakune lukkes; |
| --- | --- |

34.

noterer sig det obiter dictum, der er indeholdt i Cartesio-dommen, og hvorefter det fastslås, at da der ikke findes en ensartet definition i fællesskabsretten af, hvilke selskaber etableringsretten gælder for, i henhold til ét enkelt tilknytningskriterium, som fastsætter, hvilken national lovgivning der finder anvendelse på et selskab, er spørgsmålet om, hvorvidt EU-traktatens artikel 49 finder anvendelse på et selskab, der påberåber sig den grundlæggende frihed, som er fastsat i denne artikel, et forudgående spørgsmål, som på EU-rettens nuværende udviklingstrin kun kan besvares i henhold til den nationale lovgivning, som finder anvendelse; bemærker endvidere, at den selskabsretlige udvikling, der er lagt op til i traktaten, og som skal realiseres ved hjælp af lovgivning og aftaler, endnu ikke har haft konsekvenser for de lovgivningsmæssige forskelle mellem medlemsstaterne og således endnu ikke har elimineret disse forskelle; bemærker, at der altså foreligger en lakune i EU-retten; slår atter til lyd for, at denne lakune lukkes;

| 35. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre sit yderste i Haagerkonferencens regi for at få genoplivet projektet vedrørende en international domskonvention; mener, at Kommissionen kunne indlede sine bestræbelser med at foretage vidtgående høringer - og i denne forbindelse informere og inddrage Parlamentet - for at få afklaret, om bestemmelserne i forordning (EF) nr. 44/2001 (5) bør tillægges refleksvirkning for at anspore andre lande og særlig USA til at genoptage forhandlingerne; er af den opfattelse, at det ville være overilet og uklogt at overveje at tillægge bestemmelserne i den pågældende forordning refleksvirkning, indtil det er tilstrækkelig klart, at bestræbelserne på at genoptage forhandlingerne i Haag er slået fejl, og det fremgår af de høringer og undersøgelser, der er gennemført, at et sådant tiltag ville medføre positive konsekvenser og fordele for EU's borgere, virksomheder og praktiserende jurister; |
| --- | --- |

35.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre sit yderste i Haagerkonferencens regi for at få genoplivet projektet vedrørende en international domskonvention; mener, at Kommissionen kunne indlede sine bestræbelser med at foretage vidtgående høringer - og i denne forbindelse informere og inddrage Parlamentet - for at få afklaret, om bestemmelserne i forordning (EF) nr. 44/2001 (5) bør tillægges refleksvirkning for at anspore andre lande og særlig USA til at genoptage forhandlingerne; er af den opfattelse, at det ville være overilet og uklogt at overveje at tillægge bestemmelserne i den pågældende forordning refleksvirkning, indtil det er tilstrækkelig klart, at bestræbelserne på at genoptage forhandlingerne i Haag er slået fejl, og det fremgår af de høringer og undersøgelser, der er gennemført, at et sådant tiltag ville medføre positive konsekvenser og fordele for EU's borgere, virksomheder og praktiserende jurister;

| 36. | opfordrer den kommissær, der er ansvarlig for retlige anliggender, til at sikre, at Parlamentet fremover i højere grad inddrages i Kommissionens og Rådets aktiviteter i Haagerkonferencens regi via Parlamentets observatør og ved hjælp af regelmæssige redegørelser til Parlamentets ansvarlige udvalg; erindrer i denne sammenhæng Kommissionen om, at kommissær Frattini på sin institutions vegne i september 2006 gav Parlamentet tilsagn om, at Kommissionen ville samarbejde fuldt ud med Parlamentet med hensyn til sit arbejde i Haagerkonferencens regi; |
| --- | --- |

36.

opfordrer den kommissær, der er ansvarlig for retlige anliggender, til at sikre, at Parlamentet fremover i højere grad inddrages i Kommissionens og Rådets aktiviteter i Haagerkonferencens regi via Parlamentets observatør og ved hjælp af regelmæssige redegørelser til Parlamentets ansvarlige udvalg; erindrer i denne sammenhæng Kommissionen om, at kommissær Frattini på sin institutions vegne i september 2006 gav Parlamentet tilsagn om, at Kommissionen ville samarbejde fuldt ud med Parlamentet med hensyn til sit arbejde i Haagerkonferencens regi;

| 37. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at engagere sig i Haagerkonferencens arbejde; opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at sikre, at EU ratificerer Haagerkonventionen af 19. oktober 1996 om beskyttelse af børn; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til fuldt ud at engagere sig i Haagerkonferencens arbejde; opfordrer indtrængende Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at sikre, at EU ratificerer Haagerkonventionen af 19. oktober 1996 om beskyttelse af børn;

| 38. | er fast besluttet på at oprette et interparlamentarisk forum om Haagerkonferencens arbejde; henviser, blot som et eksempel, til, at Haagerkonferencens fremme af partsautonomi i aftaleforhold på verdensplan har haft så alvorlige konsekvenser med hensyn til omgåelse af bindende regler, at det er berettiget at debattere og overveje dette spørgsmål i demokratiske fora overalt i verden; |
| --- | --- |

38.

er fast besluttet på at oprette et interparlamentarisk forum om Haagerkonferencens arbejde; henviser, blot som et eksempel, til, at Haagerkonferencens fremme af partsautonomi i aftaleforhold på verdensplan har haft så alvorlige konsekvenser med hensyn til omgåelse af bindende regler, at det er berettiget at debattere og overveje dette spørgsmål i demokratiske fora overalt i verden;

| 39. | bemærker, at Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe om voldgift; advarer Kommissionen mod at vedtage nogen som helst form for lovgivningsmæssigt initiativ på dette område uden at gennemføre åbne høringer og inddrage Europa-Parlamentet fuldt ud; opfordrer Kommissionen til at sikre, at en repræsentant fra det kompetente parlamentariske udvalg indbydes til at deltage i alle sådanne arbejdsgrupper, og mener, uden at anfægte Kommissionens initiativret, at Europa-Parlamentet bør have ret til at udnævne et eller flere medlemmer af sådanne arbejdsgrupper for at sikre, at de reelt er af repræsentativ karakter; |
| --- | --- |

39.

bemærker, at Kommissionen har nedsat en arbejdsgruppe om voldgift; advarer Kommissionen mod at vedtage nogen som helst form for lovgivningsmæssigt initiativ på dette område uden at gennemføre åbne høringer og inddrage Europa-Parlamentet fuldt ud; opfordrer Kommissionen til at sikre, at en repræsentant fra det kompetente parlamentariske udvalg indbydes til at deltage i alle sådanne arbejdsgrupper, og mener, uden at anfægte Kommissionens initiativret, at Europa-Parlamentet bør have ret til at udnævne et eller flere medlemmer af sådanne arbejdsgrupper for at sikre, at de reelt er af repræsentativ karakter;

| 40. | understreger, at det er nødvendigt at sikre gensidig anerkendelse af officielle dokumenter, der er udstedt af de nationale myndigheder; bifalder Kommissionens bestræbelser på at give borgerne mulighed for at udøve deres ret til fri bevægelighed og støtter på det bestemteste planerne om at muliggøre gensidig anerkendelse af de virkninger, der følger af personlige dokumenter; slår til lyd for, at der gøres yderligere bestræbelser på at mindske hindringerne for de borgere, som faktisk udøver deres ret til fri bevægelighed, særlig hvad angår adgang til de sociale ydelser, som de har krav på, og deres ret til at stemme ved kommunalvalg; |
| --- | --- |

40.

understreger, at det er nødvendigt at sikre gensidig anerkendelse af officielle dokumenter, der er udstedt af de nationale myndigheder; bifalder Kommissionens bestræbelser på at give borgerne mulighed for at udøve deres ret til fri bevægelighed og støtter på det bestemteste planerne om at muliggøre gensidig anerkendelse af de virkninger, der følger af personlige dokumenter; slår til lyd for, at der gøres yderligere bestræbelser på at mindske hindringerne for de borgere, som faktisk udøver deres ret til fri bevægelighed, særlig hvad angår adgang til de sociale ydelser, som de har krav på, og deres ret til at stemme ved kommunalvalg;

| 41. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

41.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 12.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0242.

(3)  EUT C 250 E af 25.10.2007, s. 99.

(4)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 21.

(5)  Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1).

---

Onsdag den 24. november 2010

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/27

---

Onsdag den 24. november 2010Handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA)

P7_TA(2010)0432

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2010 om en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA)

2012/C 99 E/05

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om gennemsigtighed i og status for ACTA-forhandlingerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2010 om gennemsigtighed i og status for ACTA-forhandlingerne,

| — | der henviser til sin afgørelse af 20. oktober 2010 om den reviderede rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 20. oktober 2010 om den reviderede rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen,

| — | der henviser til drøftelsen på plenarmødet den 20. oktober 2010 om en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelsen på plenarmødet den 20. oktober 2010 om en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning,

| — | der henviser til udkastet af 2. oktober 2010 til en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet af 2. oktober 2010 til en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse om klage 90/2009(JD)OV om adgang til ACTA-dokumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse om klage 90/2009(JD)OV om adgang til ACTA-dokumenter,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1383/2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1383/2003,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om bedre lovgivning (2003/C321/01), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om bedre lovgivning (2003/C321/01),

| — | der henviser til Verdenshandelsorganisationens (WTO’s) aftale om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret (TRIPs), |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenshandelsorganisationens (WTO’s) aftale om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret (TRIPs),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at bekæmpelsen af forfalskning er et centralt element i EU’s politikstrategi for at sikre retfærdighed, samme vilkår for vore producenter og bevarelse af beskæftigelse og arbejdspladser for de borgere og aktører, som respekterer retsstatsprincippet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bekæmpelsen af forfalskning er et centralt element i EU’s politikstrategi for at sikre retfærdighed, samme vilkår for vore producenter og bevarelse af beskæftigelse og arbejdspladser for de borgere og aktører, som respekterer retsstatsprincippet,

| B. | der henviser til, at bekæmpelsen af forfalskning - som er et globalt fænomen - kræver et stærkere, internationalt samarbejde blandt de store internationale aktører, hvis den skal være mere effektiv, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at bekæmpelsen af forfalskning - som er et globalt fænomen - kræver et stærkere, internationalt samarbejde blandt de store internationale aktører, hvis den skal være mere effektiv,

| C. | der henviser til, at denne strategi på trods af adskillige forsøg på at nå frem til en multilateral strategi i dette spørgsmål - som fortsat er det vigtigste mål i EU’s strategi - ikke kunne gennemføres på grund af modstanden fra andre globale aktørers side, og til, at den multilaterale aftale derfor synes at være den bedste måde til at varetage de specielle anliggender på internationalt plan, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at denne strategi på trods af adskillige forsøg på at nå frem til en multilateral strategi i dette spørgsmål - som fortsat er det vigtigste mål i EU’s strategi - ikke kunne gennemføres på grund af modstanden fra andre globale aktørers side, og til, at den multilaterale aftale derfor synes at være den bedste måde til at varetage de specielle anliggender på internationalt plan,

| D. | der henviser til, at Kommissionen gentagne gange har erklæret, at ACTA kun beskæftiger sig med håndhævelsesforanstaltninger og ikke indeholder bestemmelser om ændringer af det egentlige indhold i EU’s eller de andre ACTA-parters lovgivning om intellektuel ejendomsret (IPR) men snarere for første gang fastlægger en omfattende international ramme, der skal bistå parterne i deres indsats for at bekæmpe overtrædelser af IPR effektivt, og at den derfor ikke betyder, at der foretages ændringer i gældende fællesskabsret, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen gentagne gange har erklæret, at ACTA kun beskæftiger sig med håndhævelsesforanstaltninger og ikke indeholder bestemmelser om ændringer af det egentlige indhold i EU’s eller de andre ACTA-parters lovgivning om intellektuel ejendomsret (IPR) men snarere for første gang fastlægger en omfattende international ramme, der skal bistå parterne i deres indsats for at bekæmpe overtrædelser af IPR effektivt, og at den derfor ikke betyder, at der foretages ændringer i gældende fællesskabsret,

| E. | der henviser til, at ACTA på mange områder, herunder bestemmelserne vedrørende den digitale sektor og anvendelsesområdet for obligatoriske foranstaltninger ved grænserne, går videre end anvendelsesområdet for TRIPS og derfor yder rettighedsindehavere bedre beskyttelse, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ACTA på mange områder, herunder bestemmelserne vedrørende den digitale sektor og anvendelsesområdet for obligatoriske foranstaltninger ved grænserne, går videre end anvendelsesområdet for TRIPS og derfor yder rettighedsindehavere bedre beskyttelse,

| F. | der henviser til, at der efter kraftige indsigelser fra Parlamentets side blev foretaget en grundlæggende forbedring af gennemsigtighedsniveauet i ACTA-forhandlingerne, og at Parlamentet siden forhandlingsrunden i New Zealand har modtaget omfattende informationer under forhandlingerne; der endvidere henviser til, at det tog den forhandlede ordlyd til efterretning en uge efter afslutningen af den sidste runde i Japan, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der efter kraftige indsigelser fra Parlamentets side blev foretaget en grundlæggende forbedring af gennemsigtighedsniveauet i ACTA-forhandlingerne, og at Parlamentet siden forhandlingsrunden i New Zealand har modtaget omfattende informationer under forhandlingerne; der endvidere henviser til, at det tog den forhandlede ordlyd til efterretning en uge efter afslutningen af den sidste runde i Japan,

| G. | der henviser til, at den forhandlede ordlyd afspejler de vigtigste betænkeligheder, som Parlamentet har givet udtryk for i løbet af de seneste måneder, herunder om spørgsmål, som f.eks. overholdelse af grundlæggende rettigheder, privatlivets fred og databeskyttelse, respekt for det frie internets vigtige rolle, betydningen af beskyttelse af serviceudbyderes rolle og nødvendigheden af at beskytte adgangen til medicin - en henvisning til Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed, der vedtoges den 14. november 2001, og som er blevet indarbejdet i aftalens præambel, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den forhandlede ordlyd afspejler de vigtigste betænkeligheder, som Parlamentet har givet udtryk for i løbet af de seneste måneder, herunder om spørgsmål, som f.eks. overholdelse af grundlæggende rettigheder, privatlivets fred og databeskyttelse, respekt for det frie internets vigtige rolle, betydningen af beskyttelse af serviceudbyderes rolle og nødvendigheden af at beskytte adgangen til medicin - en henvisning til Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed, der vedtoges den 14. november 2001, og som er blevet indarbejdet i aftalens præambel,

| H. | der henviser til, at Kommissionen gentagne gange har bekræftet, at det er vigtigt at håndhæve beskyttelsen af de geografiske betegnelser (GI); der henviser til, at aftalens parter er blevet enige om, at ACTA vil sørge for håndhævelsen af de geografiske betegnelser, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen gentagne gange har bekræftet, at det er vigtigt at håndhæve beskyttelsen af de geografiske betegnelser (GI); der henviser til, at aftalens parter er blevet enige om, at ACTA vil sørge for håndhævelsen af de geografiske betegnelser,

| I. | der henviser til, at Kommissionen som traktatens vogter, er forpligtet til at bevare den gældende fællesskabsret, når der forhandles om internationale aftaler, der berører lovgivningen i EU; der endvidere henviser til, at Kommissionen har forpligtet sig til at give Parlamentet øjeblikkelige og fuldstændige oplysninger på ethvert trin i forhandlingerne om internationale aftaler, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen som traktatens vogter, er forpligtet til at bevare den gældende fællesskabsret, når der forhandles om internationale aftaler, der berører lovgivningen i EU; der endvidere henviser til, at Kommissionen har forpligtet sig til at give Parlamentet øjeblikkelige og fuldstændige oplysninger på ethvert trin i forhandlingerne om internationale aftaler,

| J. | der henviser til, at det er afgørende at sikre, at udviklingen af foranstaltninger til håndhævelse af IPR sker på en måde, som ikke står i vejen for innovation eller konkurrence, undergraver begrænsningerne vedrørende IPR og beskyttelsen af personoplysninger, begrænser den fri udveksling af information eller belaster den legale handel urimeligt, håndhæves, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er afgørende at sikre, at udviklingen af foranstaltninger til håndhævelse af IPR sker på en måde, som ikke står i vejen for innovation eller konkurrence, undergraver begrænsningerne vedrørende IPR og beskyttelsen af personoplysninger, begrænser den fri udveksling af information eller belaster den legale handel urimeligt, håndhæves,

| K. | der henviser til, at enhver aftale, som Den Europæiske Union indgår om ACTA, skal være i overensstemmelse med den gældende fællesskabsret, og det gælder især de juridiske forpligtelser, der er pålagt EU med hensyn til privatlivets fred og databeskyttelse, som især er fastlagt i direktiv 95/46/EF, direktiv 2002/58/EF og i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols og EU-Domstolens retspraksis, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at enhver aftale, som Den Europæiske Union indgår om ACTA, skal være i overensstemmelse med den gældende fællesskabsret, og det gælder især de juridiske forpligtelser, der er pålagt EU med hensyn til privatlivets fred og databeskyttelse, som især er fastlagt i direktiv 95/46/EF, direktiv 2002/58/EF og i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols og EU-Domstolens retspraksis,

| L. | der henviser til, at Europa-Parlamentet som følge af Lissabontraktatens ikrafttrædelse i december 2009 skal godkende ACTA-aftalens ordlyd, før aftalen træder i kraft i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Europa-Parlamentet som følge af Lissabontraktatens ikrafttrædelse i december 2009 skal godkende ACTA-aftalens ordlyd, før aftalen træder i kraft i Den Europæiske Union,

| 1. | glæder sig over forelæggelsen den 2. oktober 2010 af forslaget til en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning efter forhandlingsrunden i Tokyo og forventer, at Kommissionen forelægger den færdigbehandlede ordlyd af ACTA-aftalen for Parlamentet og offentligheden efter det tekniske forhandlingsmøde i Sydney fra den 30. november til den 3. december 2010; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over forelæggelsen den 2. oktober 2010 af forslaget til en handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning efter forhandlingsrunden i Tokyo og forventer, at Kommissionen forelægger den færdigbehandlede ordlyd af ACTA-aftalen for Parlamentet og offentligheden efter det tekniske forhandlingsmøde i Sydney fra den 30. november til den 3. december 2010;

| 2. | gentager, at det prioriterer bekæmpelsen af forfalskning i sin interne og internationale politikstrategi, og at internationalt samarbejde er en vigtig faktor, hvis dette mål skal nås; |
| --- | --- |

2.

gentager, at det prioriterer bekæmpelsen af forfalskning i sin interne og internationale politikstrategi, og at internationalt samarbejde er en vigtig faktor, hvis dette mål skal nås;

| 3. | er fuldt ud klar over, at den forhandlede aftale ikke vil løse det komplicerede og multidimensionale problem med forfalskning; mener imidlertid, at den er et skridt i den rigtige retning; |
| --- | --- |

3.

er fuldt ud klar over, at den forhandlede aftale ikke vil løse det komplicerede og multidimensionale problem med forfalskning; mener imidlertid, at den er et skridt i den rigtige retning;

| 4. | glæder sig over Kommissionens gentagne erklæringer om, at gennemførelsen af ACTA-bestemmelserne - især bestemmelserne om håndhævelsesprocedurer for copyright i det digitale miljø - vil ske i fuld overensstemmelse med den gældende fællesskabsret, og at der med denne aftale hverken vil blive indført kropsvisiteringer eller den såkaldte »three strikes«-procedure; påpeger, at aftalen ikke kan pålægge nogen ACTA-signatar og især ikke EU at indføre en »three strikes«-ordning eller en lignende ordning; |
| --- | --- |

4.

glæder sig over Kommissionens gentagne erklæringer om, at gennemførelsen af ACTA-bestemmelserne - især bestemmelserne om håndhævelsesprocedurer for copyright i det digitale miljø - vil ske i fuld overensstemmelse med den gældende fællesskabsret, og at der med denne aftale hverken vil blive indført kropsvisiteringer eller den såkaldte »three strikes«-procedure; påpeger, at aftalen ikke kan pålægge nogen ACTA-signatar og især ikke EU at indføre en »three strikes«-ordning eller en lignende ordning;

| 5. | glæder sig over, at det i udkastet til drøftelse af ordlyden af 2. oktober 2010 i præamblet bekræftes, at ACTA’s mål er at stille effektive og hensigtsmæssige midler til rådighed med hensyn til håndhævelse af IPR som supplement til TRIPS-aftalen og at tage hensyn til forskelle i ACTA-parternes respektive retssystemer og -praksis; anerkender, at principperne i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed, der vedtoges den 14. november 2001 af WTO på dens fjerde ministerkonference i Doha, Qatar, er de grundlæggende elementer for udkastet til drøftelse af ordlyden af 2. oktober 2010 af ACTA-aftalen, og at enhver håndhævelse af ACTA-aftalen derfor bør være i overensstemmelse med disse principper; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at det i udkastet til drøftelse af ordlyden af 2. oktober 2010 i præamblet bekræftes, at ACTA’s mål er at stille effektive og hensigtsmæssige midler til rådighed med hensyn til håndhævelse af IPR som supplement til TRIPS-aftalen og at tage hensyn til forskelle i ACTA-parternes respektive retssystemer og -praksis; anerkender, at principperne i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed, der vedtoges den 14. november 2001 af WTO på dens fjerde ministerkonference i Doha, Qatar, er de grundlæggende elementer for udkastet til drøftelse af ordlyden af 2. oktober 2010 af ACTA-aftalen, og at enhver håndhævelse af ACTA-aftalen derfor bør være i overensstemmelse med disse principper;

| 6. | understreger, at ACTA ikke vil medføre ændringer i den gældende EU-lovgivning, for så vidt angår håndhævelsen af IPR, eftersom EU-lovgivningen allerede er betydeligt længere fremme end de nuværende internationale normer, og at der derfor er en mulighed for udveksling af bedste praksis og retningslinjer på dette område; |
| --- | --- |

6.

understreger, at ACTA ikke vil medføre ændringer i den gældende EU-lovgivning, for så vidt angår håndhævelsen af IPR, eftersom EU-lovgivningen allerede er betydeligt længere fremme end de nuværende internationale normer, og at der derfor er en mulighed for udveksling af bedste praksis og retningslinjer på dette område;

| 7. | mener, at ACTA er et instrument, som gør de eksisterende normer mere effektive og dermed er til fordel for EU's eksport og beskytter rettighedsindehaverne, når de opererer på det internationale marked, hvor de i øjeblikket er udsat for systematiske og omfattende krænkelser af deres copyright, varemærker, patenter, design og geografiske betegnelser; |
| --- | --- |

7.

mener, at ACTA er et instrument, som gør de eksisterende normer mere effektive og dermed er til fordel for EU's eksport og beskytter rettighedsindehaverne, når de opererer på det internationale marked, hvor de i øjeblikket er udsat for systematiske og omfattende krænkelser af deres copyright, varemærker, patenter, design og geografiske betegnelser;

| 8. | understreger, at det er vigtigt for de europæiske selskaber og beskæftigelsen i EU, at de geografiske betegnelser beskyttes; anerkender den indsats, som Kommissionen har gjort for at beskytte de geografiske betegnelser inden for rammerne af ACTA; |
| --- | --- |

8.

understreger, at det er vigtigt for de europæiske selskaber og beskæftigelsen i EU, at de geografiske betegnelser beskyttes; anerkender den indsats, som Kommissionen har gjort for at beskytte de geografiske betegnelser inden for rammerne af ACTA;

| 9. | finder det beklageligt, at der i artikel 1.X. i aftalen ikke findes en definition på »forfalskede geografiske betegnelser«, da denne udeladelse kunne skabe forvirring eller i det mindste gøre de administrative myndigheders og retsvæsenets opgaver komplicerede i forbindelse med tolkning og håndhævelse af ACTA; |
| --- | --- |

9.

finder det beklageligt, at der i artikel 1.X. i aftalen ikke findes en definition på »forfalskede geografiske betegnelser«, da denne udeladelse kunne skabe forvirring eller i det mindste gøre de administrative myndigheders og retsvæsenets opgaver komplicerede i forbindelse med tolkning og håndhævelse af ACTA;

| 10. | glæder sig over medtagelsen af ordet »kan« i artikel 2.14.3. (»Hver part kan etablere strafferetlige procedurer og sanktioner [...]«); |
| --- | --- |

10.

glæder sig over medtagelsen af ordet »kan« i artikel 2.14.3. (»Hver part kan etablere strafferetlige procedurer og sanktioner [...]«);

| 11. | glæder sig over, at parterne efter krav fra EU nåede til enighed om, at kriminalisering af »videokameraoptagelser« (camcording) kun bør ske på frivilligt grundlag (artikel 2.14.3 og artikel 2.15); |
| --- | --- |

11.

glæder sig over, at parterne efter krav fra EU nåede til enighed om, at kriminalisering af »videokameraoptagelser« (camcording) kun bør ske på frivilligt grundlag (artikel 2.14.3 og artikel 2.15);

| 12. | glæder sig over, at medlemskab af ACTA ikke er selektivt, og at yderligere udviklingslande og vækstlande kan blive medlem, hvilket således fremmer beskyttelsen af IPR i omfattende grad og styrker bekæmpelsen af forfalskning på internationalt plan; mener, at ACTA i fremtiden eventuelt kunne nå et multilateralt plan; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at medlemskab af ACTA ikke er selektivt, og at yderligere udviklingslande og vækstlande kan blive medlem, hvilket således fremmer beskyttelsen af IPR i omfattende grad og styrker bekæmpelsen af forfalskning på internationalt plan; mener, at ACTA i fremtiden eventuelt kunne nå et multilateralt plan;

| 13. | understreger, at alle afgørelser truffet af Kommissionen som en del af ACTA-udvalget skal ligge inden for anvendelsesområdet for den gældende fællesskabsret, og at disse afgørelser ikke må medføre en ensidig ændring af ACTA-aftalens indhold; mener derfor, at enhver ændring, der foreslås til ACTA, skal vedtages af Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 207 og 218 i EUF-traktaten; |
| --- | --- |

13.

understreger, at alle afgørelser truffet af Kommissionen som en del af ACTA-udvalget skal ligge inden for anvendelsesområdet for den gældende fællesskabsret, og at disse afgørelser ikke må medføre en ensidig ændring af ACTA-aftalens indhold; mener derfor, at enhver ændring, der foreslås til ACTA, skal vedtages af Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 207 og 218 i EUF-traktaten;

| 14. | opfordrer Kommissionen til at bekræfte, at iværksættelsen af ACTA ikke får følger for de grundlæggende rettigheder og for databeskyttelsen, for EU’s fortsatte indsats for at harmonisere foranstaltningerne til håndhævelse af IPR eller for e-handel; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til at bekræfte, at iværksættelsen af ACTA ikke får følger for de grundlæggende rettigheder og for databeskyttelsen, for EU’s fortsatte indsats for at harmonisere foranstaltningerne til håndhævelse af IPR eller for e-handel;

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og regeringerne og parlamenterne i de stater, der er parter i ACTA-forhandlingerne. |
| --- | --- |

15.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og regeringerne og parlamenterne i de stater, der er parter i ACTA-forhandlingerne.

---

Torsdag den 25. november 2010

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/30

---

Torsdag den 25. november 20102011-budgettet

P7_TA(2010)0433

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om de igangværende forhandlinger om 2011-budgettet

2012/C 99 E/06

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310-325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310-325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelig budget for regnskabsåret 2011 forelagt af Kommissionen den 27. april 2010 (KOM(2010)0300) og til ændringsskrivelse nr. 1, 2 og 3 forelagt af Kommissionen henholdsvis den 15. september 2010, 11. oktober 2010 og 20. oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelig budget for regnskabsåret 2011 forelagt af Kommissionen den 27. april 2010 (KOM(2010)0300) og til ændringsskrivelse nr. 1, 2 og 3 forelagt af Kommissionen henholdsvis den 15. september 2010, 11. oktober 2010 og 20. oktober 2010,

| — | der henviser til Rådets holdning til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011 af 12. august 2010 (12699/2010 - C7-0202/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011 af 12. august 2010 (12699/2010 - C7-0202/2010),

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 20. oktober 2010 om Rådets holdning til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011 - alle sektioner (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 20. oktober 2010 om Rådets holdning til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011 - alle sektioner (1),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 3. marts 2010 til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013 (KOM(2010)0072) og forslag af 3. marts 2010 til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde (KOM(2010)0073), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 3. marts 2010 til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013 (KOM(2010)0072) og forslag af 3. marts 2010 til interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde (KOM(2010)0073),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2010 til det almindelige budget for regnskabsåret 2010 (KOM(2010)0149) af 8. april 2010 og forslag til ændringsbudget nr. 10/2010 til det almindelige budget for regnskabsåret 2010 KOM(2010)0598) af 20. oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2010 til det almindelige budget for regnskabsåret 2010 (KOM(2010)0149) af 8. april 2010 og forslag til ændringsbudget nr. 10/2010 til det almindelige budget for regnskabsåret 2010 KOM(2010)0598) af 20. oktober 2010,

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse (KOM(2010)0150), som Kommissionen fremsatte den 8. april 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om at bringe fleksibilitetsinstrumentet i anvendelse (KOM(2010)0150), som Kommissionen fremsatte den 8. april 2010,

| — | der henviser til Rådets holdning til forslaget til Den europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2010, vedtaget af Rådet den 13. september 2010 (13472/2010 - C7-0263/2010), og Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2010 om Rådets holdning til forslaget til Den europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2010 for regnskabsåret 2010, Sektion III - Kommissionen (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslaget til Den europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2010, vedtaget af Rådet den 13. september 2010 (13472/2010 - C7-0263/2010), og Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2010 om Rådets holdning til forslaget til Den europæiske Unions ændringsbudget nr. 3/2010 for regnskabsåret 2010, Sektion III - Kommissionen (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. september 2010 om forslag til Rådets forordning om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2007-2013 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. marts 2007 om Den Europæiske Unions egne indtægter i fremtiden (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. marts 2007 om Den Europæiske Unions egne indtægter i fremtiden (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78,

| A. | der henviser til, at Rådets holdning til forslaget til budget har begrænset betalingsbevillingerne til et beløb, der svarer til en forhøjelse på 2,91 % i forhold til 2010-budgettet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Rådets holdning til forslaget til budget har begrænset betalingsbevillingerne til et beløb, der svarer til en forhøjelse på 2,91 % i forhold til 2010-budgettet,

| B. | der henviser til, at Parlamentet havde vedtaget en syvpunktsstrategi med det formål at gennemføre bestemmelserne i Lissabontraktaten støttet af budgetændringsforslag, men samtidig viste vilje til at bekræfte betalingsniveauet som led i en samlet aftale, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet havde vedtaget en syvpunktsstrategi med det formål at gennemføre bestemmelserne i Lissabontraktaten støttet af budgetændringsforslag, men samtidig viste vilje til at bekræfte betalingsniveauet som led i en samlet aftale,

| C. | der henviser til, at Forligsudvalget mellem Parlamentet og Rådet ikke kunne blive enig om en fælles tekst til 2011-budget den 15. november 2010, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Forligsudvalget mellem Parlamentet og Rådet ikke kunne blive enig om en fælles tekst til 2011-budget den 15. november 2010,

| 1. | udtrykker vilje til at fremme en aftale om 2011-budgettet og dertil knyttede faktorer inden for en meget stram tidsramme, såfremt Kommissionen og Rådet opfylder følgende betingelser:






  a) | en aftale om en egentlig fleksibilitetsmekanisme, der respekterer de gældende principper for revision som fastlagt i IIA af 17. maj 2006, og som vedtages af EP og med et kvalificeret flertal i Rådet, for at sikre en korrekt fremtidig finansiering af politikker for 2011 og de kommende år, der skyldes EU's nye kompetenceområder i henhold til Lissabontraktaten og Europa 2020-projektet |
| --- | --- | --- |

1.

udtrykker vilje til at fremme en aftale om 2011-budgettet og dertil knyttede faktorer inden for en meget stram tidsramme, såfremt Kommissionen og Rådet opfylder følgende betingelser:

a)

en aftale om en egentlig fleksibilitetsmekanisme, der respekterer de gældende principper for revision som fastlagt i IIA af 17. maj 2006, og som vedtages af EP og med et kvalificeret flertal i Rådet, for at sikre en korrekt fremtidig finansiering af politikker for 2011 og de kommende år, der skyldes EU's nye kompetenceområder i henhold til Lissabontraktaten og Europa 2020-projektet

| b) | en forpligtelse fra Kommissionens side til inden den 1. juli 2011 at forelægge substantielle forslag på grundlag af EUF-traktatens artikel 311 om EU's nye egne indtægter, og en forpligtelse fra Rådet til at drøfte disse forslag med Europa-Parlamentet som led i forhandlingsprocessen om den kommende FFR i overensstemmelse med erklæring nr. 3 om gennemgangen af den finansielle ramme i IIA af 17. maj 2006 |
| --- | --- |

b)

en forpligtelse fra Kommissionens side til inden den 1. juli 2011 at forelægge substantielle forslag på grundlag af EUF-traktatens artikel 311 om EU's nye egne indtægter, og en forpligtelse fra Rådet til at drøfte disse forslag med Europa-Parlamentet som led i forhandlingsprocessen om den kommende FFR i overensstemmelse med erklæring nr. 3 om gennemgangen af den finansielle ramme i IIA af 17. maj 2006

| c) | en aftale mellem de tre institutioner om en samarbejdsmetode, herunder Parlamentets deltagelse i forhandlingsprocessen med henblik på den kommende FFR og EP-medlemmers deltagelse i relevante møder og regelmæssige forhandlinger mellem formændene for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 324 og artikel 312, stk. 5; |
| --- | --- |

c)

en aftale mellem de tre institutioner om en samarbejdsmetode, herunder Parlamentets deltagelse i forhandlingsprocessen med henblik på den kommende FFR og EP-medlemmers deltagelse i relevante møder og regelmæssige forhandlinger mellem formændene for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 324 og artikel 312, stk. 5;

| 2. | glæder sig over Kommissionens løfter i henseende til en europæisk merværdi og Lissabontraktatens følger for EU- budgettet og en præcis tidsramme for egne indtægter, |
| --- | --- |

2.

glæder sig over Kommissionens løfter i henseende til en europæisk merværdi og Lissabontraktatens følger for EU- budgettet og en præcis tidsramme for egne indtægter,

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0372.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0371.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0328.

(4)  EUT C 27 E af 31.1.2008, s. 214.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/31

---

Torsdag den 25. november 2010Menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler

P7_TA(2010)0434

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om menneskerettigheder, sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler (2009/2219(INI))

2012/C 99 E/07

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 2, 3, 6 og 21, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 2, 3, 6 og 21,

| — | der henviser til artikel 153, 191, 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 153, 191, 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | under henvisning til artikel 12, 21, 28, 29, 31 og 32 i Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder, |
| --- | --- |

—

under henvisning til artikel 12, 21, 28, 29, 31 og 32 i Den Europæiske Unions Charter om Grundlæggende Rettigheder,

| — | der henviser til FN's menneskerettighedserklæring (1948) og andre FN-instrumenter på menneskerettighedsområdet, især pagten om borgerlige og politiske rettigheder (1966) og pagten om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (1966), konventionen til eliminering af alle former for racediskrimination (1965), konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (1979) og konventionen om barnets rettigheder (1989), FN-erklæringen om de oprindelige folks rettigheder (2007) samt slutdokumentet fra FN's milleniumtopmøde, som blev afholdt den 20.-22. september 2010 i New York, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's menneskerettighedserklæring (1948) og andre FN-instrumenter på menneskerettighedsområdet, især pagten om borgerlige og politiske rettigheder (1966) og pagten om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (1966), konventionen til eliminering af alle former for racediskrimination (1965), konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (1979) og konventionen om barnets rettigheder (1989), FN-erklæringen om de oprindelige folks rettigheder (2007) samt slutdokumentet fra FN's milleniumtopmøde, som blev afholdt den 20.-22. september 2010 i New York,

| — | der henviser til Marrakesh-aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og til erklæringen fra den fjerde ministerkonference, der blev afholdt i Doha i november 2001, især til afsnit 31 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Marrakesh-aftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og til erklæringen fra den fjerde ministerkonference, der blev afholdt i Doha i november 2001, især til afsnit 31 heri,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. september 1996 om Kommissionens meddelelse om hvorledes overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne indgår i aftalerne mellem Fællesskabet og tredjelande (KOM(1995)0216) (1) samt til sin beslutning af 14. februar 2006 om menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU-aftaler (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. september 1996 om Kommissionens meddelelse om hvorledes overholdelsen af de demokratiske principper og menneskerettighederne indgår i aftalerne mellem Fællesskabet og tredjelande (KOM(1995)0216) (1) samt til sin beslutning af 14. februar 2006 om menneskerettigheds- og demokratiklausulen i EU-aftaler (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2001 om åbning af og demokrati i den internationale handel (3), der indeholder krav om WTO's efterlevelse af de Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's grundlæggende sociale standarder såvel som EU's anerkendelse af ILO's beslutninger, herunder eventuelle opfordringer til sanktioner i forbindelse med alvorlige overtrædelser af de grundlæggende sociale standarder, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2001 om åbning af og demokrati i den internationale handel (3), der indeholder krav om WTO's efterlevelse af de Den Internationale Arbejdsorganisation ILO's grundlæggende sociale standarder såvel som EU's anerkendelse af ILO's beslutninger, herunder eventuelle opfordringer til sanktioner i forbindelse med alvorlige overtrædelser af de grundlæggende sociale standarder,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (KOM(2001)0252) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. april 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan Den Europæiske Union kan medvirke til at fremme menneskerettigheder og demokratisering i tredjelande (KOM(2001)0252) (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om den sociale dimension af globaliseringen - EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om den sociale dimension af globaliseringen - EU's politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne (KOM(2004)0383),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2005 om globaliseringens sociale dimension (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2005 om globaliseringens sociale dimension (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2005 om udnyttelse af børn i udviklingslandene, med særligt fokus på børnearbejde (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2005 om udnyttelse af børn i udviklingslandene, med særligt fokus på børnearbejde (6),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om retfærdig handel og udvikling (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om retfærdig handel og udvikling (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa - eksterne aspekter af konkurrenceevnen (9) som svar på Kommissionens meddelelse til Rådet og Parlamentet med titlen »Det globale Europa - i konkurrencen på verdensmarkedet - Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. maj 2007 om et globalt Europa - eksterne aspekter af konkurrenceevnen (9) som svar på Kommissionens meddelelse til Rådet og Parlamentet med titlen »Det globale Europa - i konkurrencen på verdensmarkedet - Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse« (KOM(2006)0567),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Fremme af anstændigt arbejde for alle - EU's bidrag til gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden« (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Fremme af anstændigt arbejde for alle - EU's bidrag til gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden« (KOM(2006)0249),

| — | der henviser til, at parterne i FN's Økonomiske og Sociale Råds ministererklæring fra 2006 om fuld beskæftigelse og anstændigt arbejde anerkendte fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle som en afgørende faktor for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at parterne i FN's Økonomiske og Sociale Råds ministererklæring fra 2006 om fuld beskæftigelse og anstændigt arbejde anerkendte fuld og produktiv beskæftigelse og anstændigt arbejde for alle som en afgørende faktor for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om anstændigt arbejde for alle (10), hvori der med henblik på fremme af anstændigt arbejde kræves indarbejdelse af de sociale standarder i EU's handelsaftaler, især de bilaterale aftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om anstændigt arbejde for alle (10), hvori der med henblik på fremme af anstændigt arbejde kræves indarbejdelse af de sociale standarder i EU's handelsaftaler, især de bilaterale aftaler,

| — | der henviser til ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og til ILO's globale jobpagt, der blev vedtaget ved global konsensus den 19. juni 2009 på Den Internationale Arbejdskonference, samt til ILO's erklæring fra 2008 om social retfærdighed for en fair globalisering, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og til ILO's globale jobpagt, der blev vedtaget ved global konsensus den 19. juni 2009 på Den Internationale Arbejdskonference, samt til ILO's erklæring fra 2008 om social retfærdighed for en fair globalisering,

| — | der henviser til Bruxelleskonventionen af 1968 som konsolideret ved Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Bruxelleskonventionen af 1968 som konsolideret ved Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (11),

| — | der henviser til den generelle præferenceordning (GSP), der trådte i kraft den 1. januar 2006 og tillader toldfri adgang eller adgang til nedsat toldsats for et forhøjet antal varer, og som ligeledes indeholder en ny tilskyndelsesforanstaltning til fordel for sårbare lande, der har særlige handelsmæssige, finansielle eller udviklingsmæssige behov, |
| --- | --- |

—

der henviser til den generelle præferenceordning (GSP), der trådte i kraft den 1. januar 2006 og tillader toldfri adgang eller adgang til nedsat toldsats for et forhøjet antal varer, og som ligeledes indeholder en ny tilskyndelsesforanstaltning til fordel for sårbare lande, der har særlige handelsmæssige, finansielle eller udviklingsmæssige behov,

| — | der henviser til alle aftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande, |
| --- | --- |

—

der henviser til alle aftaler mellem Den Europæiske Union og tredjelande,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og EU, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, og til revisionerne heraf i 2005 og 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og EU, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000, og til revisionerne heraf i 2005 og 2010,

| — | der henviser til beslutningerne om de økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-regionerne og -staterne, især beslutningerne af 26. september 2002 (12), af 23. maj 2007 (13) og af 12. december 2007 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningerne om de økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-regionerne og -staterne, især beslutningerne af 26. september 2002 (12), af 23. maj 2007 (13) og af 12. december 2007 (14),

| — | der henviser til de internationale miljøkonventioner som f.eks. Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1987), Baselkonventionen om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald (1989), Cartagenaprotokollen om biosikkerhed (2000) og Kyotoprotokollen (1997), |
| --- | --- |

—

der henviser til de internationale miljøkonventioner som f.eks. Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1987), Baselkonventionen om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald (1989), Cartagenaprotokollen om biosikkerhed (2000) og Kyotoprotokollen (1997),

| — | der henviser til kapitel 13 i den frihandelsaftale, der blev undertegnet mellem EU og Sydkorea i oktober 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til kapitel 13 i den frihandelsaftale, der blev undertegnet mellem EU og Sydkorea i oktober 2009,

| — | der henviser til afslutningen af forhandlingerne mellem EU og Colombia og Peru om en flerpartshandelsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til afslutningen af forhandlingerne mellem EU og Colombia og Peru om en flerpartshandelsaftale,

| — | der henviser til høringen om anvendelse af de sociale og miljømæssige standarder i handelsforhandlinger, som blev afholdt af Europa-Parlamentet den 14. januar 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen om anvendelse af de sociale og miljømæssige standarder i handelsforhandlinger, som blev afholdt af Europa-Parlamentet den 14. januar 2010,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender samt Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender samt Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0312/2010),

| A. | der henviser til, at sammenhængen mellem handel, menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder er blevet et nøgleelement i de økonomiske og handelsmæssige forbindelser og er en integreret del af forhandlingerne om frihandelsaftaler, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at sammenhængen mellem handel, menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder er blevet et nøgleelement i de økonomiske og handelsmæssige forbindelser og er en integreret del af forhandlingerne om frihandelsaftaler,

| B. | der henviser til, at tilfælde af konkurrenceforvridning og risiko for miljødumping og social dumping bliver stadig mere hyppige, hvilket især skader virksomheder og arbejdstagere i EU, som skal overholde højere sociale, miljømæssige og skattemæssige normer, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at tilfælde af konkurrenceforvridning og risiko for miljødumping og social dumping bliver stadig mere hyppige, hvilket især skader virksomheder og arbejdstagere i EU, som skal overholde højere sociale, miljømæssige og skattemæssige normer,

| C. | der henviser til, at EU bør vedtage en differentieret strategi, som tager hensyn til handelspartnernes udviklingsniveau, såvel hvad angår krav på det sociale og miljømæssige område som hvad angår handelsliberaliseringerne, med henblik på at skabe betingelser for en loyal og retfærdig konkurrence på internationalt plan, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU bør vedtage en differentieret strategi, som tager hensyn til handelspartnernes udviklingsniveau, såvel hvad angår krav på det sociale og miljømæssige område som hvad angår handelsliberaliseringerne, med henblik på at skabe betingelser for en loyal og retfærdig konkurrence på internationalt plan,

| D. | der henviser til, at bilaterale fora er blevet det primære sted at forfølge politiske mål, også selv om perspektiverne for indførelse af multilaterale bestemmelser til regulering af forholdene mellem handel, arbejde eller miljø i WTO-regi ikke er særlig lovende, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at bilaterale fora er blevet det primære sted at forfølge politiske mål, også selv om perspektiverne for indførelse af multilaterale bestemmelser til regulering af forholdene mellem handel, arbejde eller miljø i WTO-regi ikke er særlig lovende,

| E. | der henviser til, at det ikke desto mindre er essentielt at arbejde på at genskabe ligevægten mellem handelsrettigheder og grundlæggende rettigheder og at styrke dialogen mellem de førende internationale organisationer, især mellem ILO og WTO, med henblik på at opnå større social sammenhæng mellem internationale politikker og en bedre styremåde på verdensplan, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det ikke desto mindre er essentielt at arbejde på at genskabe ligevægten mellem handelsrettigheder og grundlæggende rettigheder og at styrke dialogen mellem de førende internationale organisationer, især mellem ILO og WTO, med henblik på at opnå større social sammenhæng mellem internationale politikker og en bedre styremåde på verdensplan,

| F. | der henviser til, at der er talrige grunde til at medtage bestemmelser om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler, lige fra ønsket om at skabe rimelige og lige handelsforhold og sikre en vis grad af god handelsskik (»level palying field«) og til på mere normativt niveau at forsvare de universelle værdier, som EU står for, og sikre sammenhængen i EU's politikker, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er talrige grunde til at medtage bestemmelser om menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i internationale handelsaftaler, lige fra ønsket om at skabe rimelige og lige handelsforhold og sikre en vis grad af god handelsskik (»level palying field«) og til på mere normativt niveau at forsvare de universelle værdier, som EU står for, og sikre sammenhængen i EU's politikker,

| G. | minder om, at FN's erklæring fra 1986 om retten til udvikling bekræfter, at retten til udvikling er »en umistelig menneskerettighed, som giver ethvert menneske og alle folkeslag ret til at deltage i, bidrage til og nyde godt af økonomisk, social og kulturel udvikling«; mener derfor, at EU har en forpligtelse til ikke at underminere denne ret, men rent faktisk at integrere den i internationale aftaler og anvende den som rettesnor for europæiske politikker, |
| --- | --- |

G.

minder om, at FN's erklæring fra 1986 om retten til udvikling bekræfter, at retten til udvikling er »en umistelig menneskerettighed, som giver ethvert menneske og alle folkeslag ret til at deltage i, bidrage til og nyde godt af økonomisk, social og kulturel udvikling«; mener derfor, at EU har en forpligtelse til ikke at underminere denne ret, men rent faktisk at integrere den i internationale aftaler og anvende den som rettesnor for europæiske politikker,

| H. | der henviser til, at Lissabontraktaten fastslår, at EU's optræden udadtil, som handelen er en integreret del af, bør styres af de selvsamme principper, som ligger til grund for dens oprettelse; der henviser til, at den europæiske sociale model, der er en kombination af bæredygtig økonomisk vækst og forbedrede arbejds- og leveforhold, også kan være et foregangsbillede for andre partnere; der henviser til, at handelsaftaler endvidere bør være i overensstemmelse med de øvrige internationale forpligtelser og konventioner, som de kontraherende stater har givet tilsagn om at efterleve, i henhold til deres nationale ret, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Lissabontraktaten fastslår, at EU's optræden udadtil, som handelen er en integreret del af, bør styres af de selvsamme principper, som ligger til grund for dens oprettelse; der henviser til, at den europæiske sociale model, der er en kombination af bæredygtig økonomisk vækst og forbedrede arbejds- og leveforhold, også kan være et foregangsbillede for andre partnere; der henviser til, at handelsaftaler endvidere bør være i overensstemmelse med de øvrige internationale forpligtelser og konventioner, som de kontraherende stater har givet tilsagn om at efterleve, i henhold til deres nationale ret,

| I. | der henviser til, at det er vigtigt at opretholde det nuværende niveau af sociale og miljømæssige standarder i EU, og at udenlandske virksomheder, der opererer på EU's indre marked, overholder dem, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det er vigtigt at opretholde det nuværende niveau af sociale og miljømæssige standarder i EU, og at udenlandske virksomheder, der opererer på EU's indre marked, overholder dem,

| J. | der henviser til, at inkluderingen af menneskerettighederne og de sociale og miljømæssige normer i handelsaftalerne kan tilføre sådanne aftaler en merværdi og dermed muliggøre en øget deltagelse fra civilsamfundets side, en øget støtte til den politiske og sociale stabilitet og ligeledes kan skabe et mere gunstigt handelsklima, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at inkluderingen af menneskerettighederne og de sociale og miljømæssige normer i handelsaftalerne kan tilføre sådanne aftaler en merværdi og dermed muliggøre en øget deltagelse fra civilsamfundets side, en øget støtte til den politiske og sociale stabilitet og ligeledes kan skabe et mere gunstigt handelsklima,

| K. | understreger, at handelssektoren og overholdelse af menneskerettighedsstandarder samt sociale og miljømæssige standarder er vigtige faktorer i forbindelse med sikring af fred og velstand i verden, men at de ikke kan bruges til at løse alle problemer mellem verdens stater; bemærker dog, at dødvande i politiske situationer kan overvindes ved at styrke handelsforbindelser og derved sikre fastlæggelse af fælles interesser, særligt inden for miljøbeskyttelse, som en måde at løse konflikter på, |
| --- | --- |

K.

understreger, at handelssektoren og overholdelse af menneskerettighedsstandarder samt sociale og miljømæssige standarder er vigtige faktorer i forbindelse med sikring af fred og velstand i verden, men at de ikke kan bruges til at løse alle problemer mellem verdens stater; bemærker dog, at dødvande i politiske situationer kan overvindes ved at styrke handelsforbindelser og derved sikre fastlæggelse af fælles interesser, særligt inden for miljøbeskyttelse, som en måde at løse konflikter på,

| L. | der henviser til, at andre lande har vist positive eksempler med hensyn til at indarbejde sociale standarder i handelsaftaler, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at andre lande har vist positive eksempler med hensyn til at indarbejde sociale standarder i handelsaftaler,

| M. | der henviser til, at den generelle præferenceordning afhænger af, at modtagerlandene overholder principperne i internationale menneskerettighedskonventioner og centrale arbejdsstandarder, og indeholder en særlig ordning med supplerende toldpræferencer med henblik på at fremme ratificering og en effektiv gennemførelse af centrale internationale konventioner om menneske- og arbejdsrettigheder, miljøbeskyttelse og god forvaltningspraksis; der henviser til, at manglende efterlevelse af betingelserne kan medføre ophævelse af handelsordningen, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den generelle præferenceordning afhænger af, at modtagerlandene overholder principperne i internationale menneskerettighedskonventioner og centrale arbejdsstandarder, og indeholder en særlig ordning med supplerende toldpræferencer med henblik på at fremme ratificering og en effektiv gennemførelse af centrale internationale konventioner om menneske- og arbejdsrettigheder, miljøbeskyttelse og god forvaltningspraksis; der henviser til, at manglende efterlevelse af betingelserne kan medføre ophævelse af handelsordningen,

| 1. | anmoder derfor om, at handel ikke længere betragtes som et mål i sig selv i EU's fremtidige handelsstrategi, men som et redskab der giver mulighed for at fremme en retfærdig handel og generelt at indføre og gennemføre sociale og miljømæssige normer med alle EU's handelspartnere; mener, at EU bør anlægge en positiv, men ligeledes juridisk bindende energisk tilgang til disse forhandlinger; understreger, at inkluderingen af bestemmelser omhandlende bæredygtig udvikling, især i de bilaterale aftaler, vil være til gavn for alle parter; |
| --- | --- |

1.

anmoder derfor om, at handel ikke længere betragtes som et mål i sig selv i EU's fremtidige handelsstrategi, men som et redskab der giver mulighed for at fremme en retfærdig handel og generelt at indføre og gennemføre sociale og miljømæssige normer med alle EU's handelspartnere; mener, at EU bør anlægge en positiv, men ligeledes juridisk bindende energisk tilgang til disse forhandlinger; understreger, at inkluderingen af bestemmelser omhandlende bæredygtig udvikling, især i de bilaterale aftaler, vil være til gavn for alle parter;

| 2. | minder om, at handelspolitikken er et redskab til at opfylde EU’s globale målsætninger, og at EU’s handelspolitik i henhold til artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde føres »inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil«, og at den ifølge EU-traktatens artikel 3 bl.a. skal bidrage til »bæredygtig udvikling af jorden, solidaritet og gensidig respekt folkene imellem, fri og fair handel, udryddelse af fattigdom og beskyttelse af menneskerettighederne, især børns rettigheder, samt nøje overholdelse og udvikling af folkeretten, herunder overholdelse af principperne i De Forenede Nationers pagt«; |
| --- | --- |

2.

minder om, at handelspolitikken er et redskab til at opfylde EU’s globale målsætninger, og at EU’s handelspolitik i henhold til artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde føres »inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil«, og at den ifølge EU-traktatens artikel 3 bl.a. skal bidrage til »bæredygtig udvikling af jorden, solidaritet og gensidig respekt folkene imellem, fri og fair handel, udryddelse af fattigdom og beskyttelse af menneskerettighederne, især børns rettigheder, samt nøje overholdelse og udvikling af folkeretten, herunder overholdelse af principperne i De Forenede Nationers pagt«;

Menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i multilaterale handelsforbindelser

| 3. | opfordrer til øget samarbejde på multilateralt plan mellem WTO og hovedinstitutionerne under FN på menneskerettighedsområdet; mener, at tættere forbindelser såvel som særlige procedurer med FN's højkommissær for menneskerettigheder vil være særlig nyttige for at sikre multilaterale handelsforhold med respekt for menneskerettighederne; mener ligeledes, at højkommissærens ekspertise bør tages i betragtning i WTO-panelerne og appelinstansen, når der konstateres tilfælde af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

3.

opfordrer til øget samarbejde på multilateralt plan mellem WTO og hovedinstitutionerne under FN på menneskerettighedsområdet; mener, at tættere forbindelser såvel som særlige procedurer med FN's højkommissær for menneskerettigheder vil være særlig nyttige for at sikre multilaterale handelsforhold med respekt for menneskerettighederne; mener ligeledes, at højkommissærens ekspertise bør tages i betragtning i WTO-panelerne og appelinstansen, når der konstateres tilfælde af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne;

| 4. | mener, at en universel regelmæssig gennemgang af menneskerettighederne, forestået af Rådet, kan være et nyttigt redskab til kontrol af efterlevelsen af de menneskerettighedsbestemmelser, der er tilknyttet de internationale handelsaftaler; |
| --- | --- |

4.

mener, at en universel regelmæssig gennemgang af menneskerettighederne, forestået af Rådet, kan være et nyttigt redskab til kontrol af efterlevelsen af de menneskerettighedsbestemmelser, der er tilknyttet de internationale handelsaftaler;

| 5. | understreger, at udvidelsen af samarbejdet med ILO, der er det kompetente organ til fastsættelse af og forhandling om internationale arbejdsstandarder og tilsyn med gennemførelsen heraf i lov og i praksis, såvel som ILO's fulde deltagelse i WTO's arbejde er af essentiel betydning;






  a) | anmoder i denne henseende om, at ILO gives officiel observatørstatus inden for WTO og ret til at holde indlæg på WTO's ministerkonferencer |
| --- | --- | --- |

5.

understreger, at udvidelsen af samarbejdet med ILO, der er det kompetente organ til fastsættelse af og forhandling om internationale arbejdsstandarder og tilsyn med gennemførelsen heraf i lov og i praksis, såvel som ILO's fulde deltagelse i WTO's arbejde er af essentiel betydning;

a)

anmoder i denne henseende om, at ILO gives officiel observatørstatus inden for WTO og ret til at holde indlæg på WTO's ministerkonferencer

| b) | foreslår, at der i WTO-regi oprettes en Komité for handel og anstændigt arbejde i stil med Komitéen for handel og miljø, og insisterer på, at begge komitéer tillægges et klart defineret mandat og har reel indflydelse |
| --- | --- |

b)

foreslår, at der i WTO-regi oprettes en Komité for handel og anstændigt arbejde i stil med Komitéen for handel og miljø, og insisterer på, at begge komitéer tillægges et klart defineret mandat og har reel indflydelse

| c) | foreslår, at relevante tilfælde, hvor der er risiko for overtrædelser af de internationale arbejdskonventioner på grund af handelsmæssige uoverensstemmelser, bør kunne indbringes for ILO, ligesom de kan indbringes for FN's højkommissær for menneskerettigheder |
| --- | --- |

c)

foreslår, at relevante tilfælde, hvor der er risiko for overtrædelser af de internationale arbejdskonventioner på grund af handelsmæssige uoverensstemmelser, bør kunne indbringes for ILO, ligesom de kan indbringes for FN's højkommissær for menneskerettigheder

| d) | foreslår, at der i tilfælde af, at en WTO-medlemsstat anser en afgørelse truffet af tvistbilæggelsesinstansen for en anfægtelse af en afgørelse truffet af ILO om efterlevelse af arbejdskonventioner, skal findes en klagemulighed i ILO-regi; |
| --- | --- |

d)

foreslår, at der i tilfælde af, at en WTO-medlemsstat anser en afgørelse truffet af tvistbilæggelsesinstansen for en anfægtelse af en afgørelse truffet af ILO om efterlevelse af arbejdskonventioner, skal findes en klagemulighed i ILO-regi;

| 6. | fastholder, at de fastsatte mål, der består i på den ene side at fastholde og bevare en åben, ikke-diskriminerende, multilateral handelsordning og på den anden side i at gøre tiltag til beskyttelse af miljøet og til fremme af den bæredygtige udvikling, skal være gensidigt forstærkende; understreger, at ifølge artikel 20 i GATT kan medlemsstaterne vedtage handelsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af miljøet, forudsat at disse foranstaltninger ikke anvendes som et middel til at udøve en vilkårlig eller uretfærdig forskelsbehandling, og opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuld brug af denne bestemmelse; |
| --- | --- |

6.

fastholder, at de fastsatte mål, der består i på den ene side at fastholde og bevare en åben, ikke-diskriminerende, multilateral handelsordning og på den anden side i at gøre tiltag til beskyttelse af miljøet og til fremme af den bæredygtige udvikling, skal være gensidigt forstærkende; understreger, at ifølge artikel 20 i GATT kan medlemsstaterne vedtage handelsmæssige foranstaltninger til beskyttelse af miljøet, forudsat at disse foranstaltninger ikke anvendes som et middel til at udøve en vilkårlig eller uretfærdig forskelsbehandling, og opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuld brug af denne bestemmelse;

| 7. | glæder sig over eksistensen af WTO's Komité for handel og miljø, der bør være et essentielt forum for bestræbelserne på at fremme integration og uddybelse af forbindelserne mellem miljø og handel; håber, at komitéens rolle og dens arbejde vil udvikle sig, således at den på en positiv måde kan håndtere de vigtigste handels- og miljømæssige udfordringer, som det internationale samfund står overfor; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over eksistensen af WTO's Komité for handel og miljø, der bør være et essentielt forum for bestræbelserne på at fremme integration og uddybelse af forbindelserne mellem miljø og handel; håber, at komitéens rolle og dens arbejde vil udvikle sig, således at den på en positiv måde kan håndtere de vigtigste handels- og miljømæssige udfordringer, som det internationale samfund står overfor;

| 8. | understreger betydningen af at forbedre adgangen til grønne goder og teknologier for at kunne nå målene om en bæredygtig udvikling og opfordrer alle parter, der deltager i forhandlingerne, til at fordoble deres indsats for at opnå en snarlig afslutning på forhandlingerne om reduktion eller ophævelse af toldbarrierer og andre forhindringer for miljøvarer og -tjenester, med det formål at fremme nye former for beskæftigelsespolitikker og jobskabelse, der opfylder ILO's standarder for anstændigt arbejde, og mulighederne for vækst i de EU-baserede industrier og SMV'er; |
| --- | --- |

8.

understreger betydningen af at forbedre adgangen til grønne goder og teknologier for at kunne nå målene om en bæredygtig udvikling og opfordrer alle parter, der deltager i forhandlingerne, til at fordoble deres indsats for at opnå en snarlig afslutning på forhandlingerne om reduktion eller ophævelse af toldbarrierer og andre forhindringer for miljøvarer og -tjenester, med det formål at fremme nye former for beskæftigelsespolitikker og jobskabelse, der opfylder ILO's standarder for anstændigt arbejde, og mulighederne for vækst i de EU-baserede industrier og SMV'er;

| 9. | understreger nødvendigheden af at gøre fremskridt i forhandlingerne om de øvrige punkter under artikel 31 i Dohaerklæringen om forholdet mellem de eksisterende WTO-regler og de specifikke handelsmæssige forpligtelser, der er fastsat i de multilaterale miljøaftaler (MMA), og at fremme et snævrere samarbejde mellem MMA-sekretariaterne og WTO-komiteerne, hvilket er et essentielt element for at sikre, at de handelsmæssige og miljømæssige regelsæt udvikles på sammenhængende vis; |
| --- | --- |

9.

understreger nødvendigheden af at gøre fremskridt i forhandlingerne om de øvrige punkter under artikel 31 i Dohaerklæringen om forholdet mellem de eksisterende WTO-regler og de specifikke handelsmæssige forpligtelser, der er fastsat i de multilaterale miljøaftaler (MMA), og at fremme et snævrere samarbejde mellem MMA-sekretariaterne og WTO-komiteerne, hvilket er et essentielt element for at sikre, at de handelsmæssige og miljømæssige regelsæt udvikles på sammenhængende vis;

| 10. | finder, at en multilateral aftale om klimaet vil være det mest hensigtsmæssige instrument til at sikre en internalisering af de negative miljøeksternaliteter vedrørende CO2, men frygter at en sådan aftale ikke vil blive opnået i nær fremtid; mener derfor, at EU fortsat bør undersøge mulighederne for at indføre passende miljøværktøjer til de industrielle sektorer, der har en forhøjet risiko for kulstoflækage, parallelt med bortauktioneringen af CO2-kvoterne under EU's emissionshandelssystem, navnlig en »CO2-inkluderingsmekanisme«, idet en sådan mekanisme vil give mulighed for at bekæmpe risikoen for, at CO2-emissioner overføres til tredjelande; |
| --- | --- |

10.

finder, at en multilateral aftale om klimaet vil være det mest hensigtsmæssige instrument til at sikre en internalisering af de negative miljøeksternaliteter vedrørende CO2, men frygter at en sådan aftale ikke vil blive opnået i nær fremtid; mener derfor, at EU fortsat bør undersøge mulighederne for at indføre passende miljøværktøjer til de industrielle sektorer, der har en forhøjet risiko for kulstoflækage, parallelt med bortauktioneringen af CO2-kvoterne under EU's emissionshandelssystem, navnlig en »CO2-inkluderingsmekanisme«, idet en sådan mekanisme vil give mulighed for at bekæmpe risikoen for, at CO2-emissioner overføres til tredjelande;

| 11. | foreslår, at der, når der er blevet forhandlet og undertegnet en international aftale om klimaet, oprettes en reel verdensmiljøorganisation, der skal sikre, at de indgåede engagementer bliver gennemført, og at de miljømæssige standarder overholdes. Denne fremtidige organisation vil eksempelvis obligatorisk blive konsulteret i spørgsmål om miljødumping; |
| --- | --- |

11.

foreslår, at der, når der er blevet forhandlet og undertegnet en international aftale om klimaet, oprettes en reel verdensmiljøorganisation, der skal sikre, at de indgåede engagementer bliver gennemført, og at de miljømæssige standarder overholdes. Denne fremtidige organisation vil eksempelvis obligatorisk blive konsulteret i spørgsmål om miljødumping;

Menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i bilaterale handelsforbindelser

| 12. | støtter kraftigt praksis med at medtage juridisk bindende klausuler om menneskerettigheder i EU's internationale aftaler, men minder om, at der fortsat er store udfordringer hvad angår kontrollen med og iværksættelsen af disse klausuler; gentager, at disse klausuler ligeledes bør medtages i alle handels- og sektoraftaler med en klar og præcis høringsmekanisme om modellen i Cotonouaftalens artikel 96; glæder sig i denne forbindelse over, at der er blevet indført en sådan klausul i den nye generation af frihandelsaftaler; |
| --- | --- |

12.

støtter kraftigt praksis med at medtage juridisk bindende klausuler om menneskerettigheder i EU's internationale aftaler, men minder om, at der fortsat er store udfordringer hvad angår kontrollen med og iværksættelsen af disse klausuler; gentager, at disse klausuler ligeledes bør medtages i alle handels- og sektoraftaler med en klar og præcis høringsmekanisme om modellen i Cotonouaftalens artikel 96; glæder sig i denne forbindelse over, at der er blevet indført en sådan klausul i den nye generation af frihandelsaftaler;

| 13. | understreger, at den samme tilgang med systematisk indarbejdelse ligeledes bør finde anvendelse på kapitlerne om bæredygtig udvikling i de bilaterale aftaler; |
| --- | --- |

13.

understreger, at den samme tilgang med systematisk indarbejdelse ligeledes bør finde anvendelse på kapitlerne om bæredygtig udvikling i de bilaterale aftaler;

| 14. | konstaterer, at kommende handelsaftaler vil kunne indgås på baggrund af den nuværende finanskrise; mener, at dette ikke må medføre, at sociale og miljømæssige standarder, navnlig med hensyn til drivhusgasemissioner og håndtering af farligt affald, lades ude af betragtning i forbindelse med opfyldelse af andre mål; |
| --- | --- |

14.

konstaterer, at kommende handelsaftaler vil kunne indgås på baggrund af den nuværende finanskrise; mener, at dette ikke må medføre, at sociale og miljømæssige standarder, navnlig med hensyn til drivhusgasemissioner og håndtering af farligt affald, lades ude af betragtning i forbindelse med opfyldelse af andre mål;

| 15. | opfordrer under hensyntagen til ovennævnte målsætninger Kommissionen til i alle de frihandelsaftaler, den forhandler med tredjelande, systematisk at medtage en række sociale og miljømæssige standarder, der omfatter






  a) | en liste over minimumsstandarder, der skal overholdes af samtlige EU's handelspartnere; på det sociale område bør disse standarder svare til ILO's otte grundlæggende konventioner (grundlæggende arbejdsstandarder), som er angivet i ILO's erklæring om grundlæggende arbejdstagerrettigheder (1998); ud over disse otte konventioner skal industrilandene overholde ILO's fire prioriterede konventioner; hvad angår miljøet og overholdelsen af menneskerettighederne skal minimumsstandarden svare til listen over konventioner om miljøet og principperne for god forvaltningspraksis i overensstemmelse med det europæiske regelsæt om den generelle præferenceordning |
| --- | --- | --- |

15.

opfordrer under hensyntagen til ovennævnte målsætninger Kommissionen til i alle de frihandelsaftaler, den forhandler med tredjelande, systematisk at medtage en række sociale og miljømæssige standarder, der omfatter

a)

en liste over minimumsstandarder, der skal overholdes af samtlige EU's handelspartnere; på det sociale område bør disse standarder svare til ILO's otte grundlæggende konventioner (grundlæggende arbejdsstandarder), som er angivet i ILO's erklæring om grundlæggende arbejdstagerrettigheder (1998); ud over disse otte konventioner skal industrilandene overholde ILO's fire prioriterede konventioner; hvad angår miljøet og overholdelsen af menneskerettighederne skal minimumsstandarden svare til listen over konventioner om miljøet og principperne for god forvaltningspraksis i overensstemmelse med det europæiske regelsæt om den generelle præferenceordning

| b) | en liste over yderligere konventioner, der bør indføres gradvis og fleksibelt under hensyntagen til udviklingen i den pågældende partners økonomiske, sociale og miljømæssige situation; på det sociale område bør det endelige mål være at gennemføre ILO's dagsorden for anstændigt arbejde helt og fuldt; |
| --- | --- |

b)

en liste over yderligere konventioner, der bør indføres gradvis og fleksibelt under hensyntagen til udviklingen i den pågældende partners økonomiske, sociale og miljømæssige situation; på det sociale område bør det endelige mål være at gennemføre ILO's dagsorden for anstændigt arbejde helt og fuldt;

| 16. | understreger, at overholdelsen af disse standarder bør indebære, at de ratificeres, gennemføres i national lovgivning og effektivt gennemføres på hele det nationale område; |
| --- | --- |

16.

understreger, at overholdelsen af disse standarder bør indebære, at de ratificeres, gennemføres i national lovgivning og effektivt gennemføres på hele det nationale område;

| 17. | kræver, at der i alle fremtidige handelsaftaler indgår et forbud mod børnearbejde, navnlig i forbindelse med brydning og forarbejdning af natursten, og et fælles europæisk certificeringssystem, der sikrer, at importerede natursten og produkter på grundlag heraf beviseligt i hele værdikæden er produceret uden børnearbejde, jf. ILO-konvention 182; |
| --- | --- |

17.

kræver, at der i alle fremtidige handelsaftaler indgår et forbud mod børnearbejde, navnlig i forbindelse med brydning og forarbejdning af natursten, og et fælles europæisk certificeringssystem, der sikrer, at importerede natursten og produkter på grundlag heraf beviseligt i hele værdikæden er produceret uden børnearbejde, jf. ILO-konvention 182;

| 18. | understreger, at der eventuelt kan blive tale om betingede liberaliseringer, der omfatter en forkortelse af fristen for afvikling eller adgang til et supplerende marked, i tilfælde af overholdelse af de sociale og miljømæssige standarder; |
| --- | --- |

18.

understreger, at der eventuelt kan blive tale om betingede liberaliseringer, der omfatter en forkortelse af fristen for afvikling eller adgang til et supplerende marked, i tilfælde af overholdelse af de sociale og miljømæssige standarder;

| 19. | understreger betydningen af en fortsat kontrol med iværksættelsen af aftalen med en åben og inkluderende tilgang i alle faser:






  a) | bemærker anvendelsen af konsekvensanalyser af den bæredygtige udvikling, men mener, at de ligeledes bør foretages før, under og efter forhandlingerne med henblik på at sikre en fortsat evaluering; understreger ligeledes, at det er vigtigt at handle fuldt ud på baggrund af deres resultater; mener ligeledes, at forhandlerne bør tage større hensyn til de prioriteter og betænkeligheder, der fremgår af disse konsekvensanalyser |
| --- | --- | --- |

19.

understreger betydningen af en fortsat kontrol med iværksættelsen af aftalen med en åben og inkluderende tilgang i alle faser:

a)

bemærker anvendelsen af konsekvensanalyser af den bæredygtige udvikling, men mener, at de ligeledes bør foretages før, under og efter forhandlingerne med henblik på at sikre en fortsat evaluering; understreger ligeledes, at det er vigtigt at handle fuldt ud på baggrund af deres resultater; mener ligeledes, at forhandlerne bør tage større hensyn til de prioriteter og betænkeligheder, der fremgår af disse konsekvensanalyser

| b) | opfordrer Kommissionen til at udarbejde analyser af konsekvenserne for menneskerettighederne for at supplere analyserne af den bæredygtige udvikling med letforståelige handelsmæssige indikatorer baseret på menneskerettigheder og miljømæssige og sociale standarder |
| --- | --- |

b)

opfordrer Kommissionen til at udarbejde analyser af konsekvenserne for menneskerettighederne for at supplere analyserne af den bæredygtige udvikling med letforståelige handelsmæssige indikatorer baseret på menneskerettigheder og miljømæssige og sociale standarder

| c) | opfordrer begge parter til regelmæssigt at forelægge rapporter om de generelle fremskridt i iværksættelsen af alle de engagementer, der er indgået i medfør af aftalen |
| --- | --- |

c)

opfordrer begge parter til regelmæssigt at forelægge rapporter om de generelle fremskridt i iværksættelsen af alle de engagementer, der er indgået i medfør af aftalen

| d) | anmoder Kommissionen om at sikre, at partnerlandenes parlamenter inddrages i handelsforhandlinger med henblik på at forbedre forvaltning og demokratisk kontrol i udviklingslandene |
| --- | --- |

d)

anmoder Kommissionen om at sikre, at partnerlandenes parlamenter inddrages i handelsforhandlinger med henblik på at forbedre forvaltning og demokratisk kontrol i udviklingslandene

| e) | understreger betydningen af at inddrage borgerne i alle faser af forhandlingerne og i kontrollen af aftalen og kræver i denne forbindelse, at der indføres fora for bæredygtig udvikling eller rådgivende grupper forud for høringen af arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for det uafhængige civilsamfund; |
| --- | --- |

e)

understreger betydningen af at inddrage borgerne i alle faser af forhandlingerne og i kontrollen af aftalen og kræver i denne forbindelse, at der indføres fora for bæredygtig udvikling eller rådgivende grupper forud for høringen af arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for det uafhængige civilsamfund;

| 20. | opfordrer til, at EU's handelsaftaler effektivt sørger for det højeste niveau af gennemsigtighed, strenge standarder for offentlige indkøb og virksomhedsregnskaber land for land i både de udviklede lande og udviklingslandene, med henblik på at bekæmpe ulovlig kapitalflugt; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til, at EU's handelsaftaler effektivt sørger for det højeste niveau af gennemsigtighed, strenge standarder for offentlige indkøb og virksomhedsregnskaber land for land i både de udviklede lande og udviklingslandene, med henblik på at bekæmpe ulovlig kapitalflugt;

| 21. | opfordrer indtrængende Unionen til at forsvare retten til adgang til naturressourcer i forhandlinger om handelsaftaler og de indfødtes og oprindelige folks ret til væsentlige naturressourcer; opfordrer Kommissionen til i internationale handelsforhandlinger og -aftaler at inddrage problemet med erhvervelse og ejerskab af land i tredjelande, navnlig i de mindst udviklede lande og udviklingslandene; |
| --- | --- |

21.

opfordrer indtrængende Unionen til at forsvare retten til adgang til naturressourcer i forhandlinger om handelsaftaler og de indfødtes og oprindelige folks ret til væsentlige naturressourcer; opfordrer Kommissionen til i internationale handelsforhandlinger og -aftaler at inddrage problemet med erhvervelse og ejerskab af land i tredjelande, navnlig i de mindst udviklede lande og udviklingslandene;

| 22. | anerkender, at kapitlet om bæredygtig udvikling i de bilaterale aftaler, der forhandles i øjeblikket, er bindende, men at det vil kunne styrkes, hvis det fastsætter:






  a) | en klageprocedure, der er åben for arbejdsmarkedets parter |
| --- | --- | --- |

22.

anerkender, at kapitlet om bæredygtig udvikling i de bilaterale aftaler, der forhandles i øjeblikket, er bindende, men at det vil kunne styrkes, hvis det fastsætter:

a)

en klageprocedure, der er åben for arbejdsmarkedets parter

| b) | mulighed for at henvende sig til en uafhængig instans for at løse uoverensstemmelser vedrørende sociale eller miljørelaterede problemer hurtigt og effektivt, som f.eks. ekspertpaneler udvalgt af de to parter på grundlag af deres ekspertise inden for menneskerettigheder, arbejdsret og miljøret, og hvis anbefalinger bør være en del af en veldefineret proces med bestemmelser vedrørende deres gennemførelse |
| --- | --- |

b)

mulighed for at henvende sig til en uafhængig instans for at løse uoverensstemmelser vedrørende sociale eller miljørelaterede problemer hurtigt og effektivt, som f.eks. ekspertpaneler udvalgt af de to parter på grundlag af deres ekspertise inden for menneskerettigheder, arbejdsret og miljøret, og hvis anbefalinger bør være en del af en veldefineret proces med bestemmelser vedrørende deres gennemførelse

| c) | mulighed for at henvende sig til en mekanisme til at løse uoverensstemmelser i forhold til andre parter i aftalen, der fastsætter bøder med henblik på at forbedre situationen i de pågældende sektorer eller en i det mindste midlertidig ophævelse af visse handelsmæssige fordele, som er fastsat i aftalen, i tilfælde af alvorlig overtrædelse af ovennævnte standarder; |
| --- | --- |

c)

mulighed for at henvende sig til en mekanisme til at løse uoverensstemmelser i forhold til andre parter i aftalen, der fastsætter bøder med henblik på at forbedre situationen i de pågældende sektorer eller en i det mindste midlertidig ophævelse af visse handelsmæssige fordele, som er fastsat i aftalen, i tilfælde af alvorlig overtrædelse af ovennævnte standarder;

| 23. | understreger, at det er vigtigt at supplere aftalerne med ledsageforanstaltninger, herunder foranstaltninger til teknisk bistand og samarbejdsprogrammer, der har til formål at forbedre kapaciteten til at gennemføre især de grundlæggende konventioner på området menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder; |
| --- | --- |

23.

understreger, at det er vigtigt at supplere aftalerne med ledsageforanstaltninger, herunder foranstaltninger til teknisk bistand og samarbejdsprogrammer, der har til formål at forbedre kapaciteten til at gennemføre især de grundlæggende konventioner på området menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder;

Menneskerettigheder og sociale og miljømæssige standarder i unilaterale handelsforbindelser: GSP og GSP+

| 24. | vurderer, at de 27 konventioner, hvis ratificering og effektive gennemførelse kræves for at kunne benytte sig af GSP +, udgør en enestående blanding af konventioner om menneskerettighederne, arbejdsretten samt standarder for miljø og god forvaltningspraksis; understreger, at GSP + hidtil har haft en synligt positiv indvirkning med hensyn til ratificeringen af disse konventioner, men mindre hvad angår deres gennemførelse, og ønsker derfor at lægge større vægt på de ledsageforanstaltninger, der har til formål at forbedre deres gennemførelseskapacitet; mener endvidere, at Kommissionen for at sikre troværdigheden af GSP+ bør iværksætte undersøgelser, hvis flere overensstemmende elementer angiver, at visse lande ikke gennemfører de 27 konventioner, og i givet fald ophæve præferencerne; |
| --- | --- |

24.

vurderer, at de 27 konventioner, hvis ratificering og effektive gennemførelse kræves for at kunne benytte sig af GSP +, udgør en enestående blanding af konventioner om menneskerettighederne, arbejdsretten samt standarder for miljø og god forvaltningspraksis; understreger, at GSP + hidtil har haft en synligt positiv indvirkning med hensyn til ratificeringen af disse konventioner, men mindre hvad angår deres gennemførelse, og ønsker derfor at lægge større vægt på de ledsageforanstaltninger, der har til formål at forbedre deres gennemførelseskapacitet; mener endvidere, at Kommissionen for at sikre troværdigheden af GSP+ bør iværksætte undersøgelser, hvis flere overensstemmende elementer angiver, at visse lande ikke gennemfører de 27 konventioner, og i givet fald ophæve præferencerne;

| 25. | mener, at der kan skabes en tættere forbindelse mellem klausulerne om menneskerettigheder og GSP+ i EU's aftaler med tredjelande, navnlig hvad angår kontrollen heraf; |
| --- | --- |

25.

mener, at der kan skabes en tættere forbindelse mellem klausulerne om menneskerettigheder og GSP+ i EU's aftaler med tredjelande, navnlig hvad angår kontrollen heraf;

| 26. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med revisionen af GSP at sikre, at især de mest trængende lande får gavn heraf, at forenkle de oprindelige regler, for at de lande, som modtager støtte under initiativet »alt undtagen våben« og GSP+ kan drage størst mulig nytte af de præferencer, som de tildeles; kræver, at der etableres gennemsigtige sammenligningspoints, mekanismer og kriterier for tildeling og tilbagetrækning af præferencer inden for rammerne af denne ordning; kræver ligeledes, at Europa-Parlamentet deltager fuldt ud i hele denne proces, navnlig hvad angår Rådets forslag vedrørende en liste over modtagerlande, iværksættelsen af undersøgelserne eller den midlertidige ophævelse af GSP+; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med revisionen af GSP at sikre, at især de mest trængende lande får gavn heraf, at forenkle de oprindelige regler, for at de lande, som modtager støtte under initiativet »alt undtagen våben« og GSP+ kan drage størst mulig nytte af de præferencer, som de tildeles; kræver, at der etableres gennemsigtige sammenligningspoints, mekanismer og kriterier for tildeling og tilbagetrækning af præferencer inden for rammerne af denne ordning; kræver ligeledes, at Europa-Parlamentet deltager fuldt ud i hele denne proces, navnlig hvad angår Rådets forslag vedrørende en liste over modtagerlande, iværksættelsen af undersøgelserne eller den midlertidige ophævelse af GSP+;

| 27. | opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at stille forslag om en forordning, der forbyder import til EU af varer, der er fremstillet ved hjælp af moderne former for slaveri eller tvangsarbejde, navnlig tvang af sårbare grupper, i strid med de grundlæggende menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

27.

opfordrer indtrængende Kommissionen til hurtigst muligt at stille forslag om en forordning, der forbyder import til EU af varer, der er fremstillet ved hjælp af moderne former for slaveri eller tvangsarbejde, navnlig tvang af sårbare grupper, i strid med de grundlæggende menneskerettighedsstandarder;

| 28. | opfordrer Kommissionen til på grundlag af rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen under forhandlinger om internationale handelsaftaler løbende at holde Parlamentet grundigt underrettet om alle relevante temaer; |
| --- | --- |

28.

opfordrer Kommissionen til på grundlag af rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen under forhandlinger om internationale handelsaftaler løbende at holde Parlamentet grundigt underrettet om alle relevante temaer;

| 29. | opfordrer Kommissionen til i betragtning af Parlamentets øgede beføjelser i medfør af Lissabontraktaten at sikre en effektiv informationsstrøm og til enhver tid at tildele Parlamentets udsendte repræsentanter observatørstatus og således sikre det adgang til alle relevante møder og dokumenter; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til i betragtning af Parlamentets øgede beføjelser i medfør af Lissabontraktaten at sikre en effektiv informationsstrøm og til enhver tid at tildele Parlamentets udsendte repræsentanter observatørstatus og således sikre det adgang til alle relevante møder og dokumenter;

*

* *

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

30.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT C 320 af 28.10.1996, s. 261.

(2)  EUT C 290 E af 29.11.2006, s. 107.

(3)  EUT C 112 E af 9.5.2002, s. 326.

(4)  EUT C 131 E af 5.6.2003, s. 147.

(5)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 65.

(6)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 84.

(7)  Rådets konklusioner af 14.6.2010 om børnearbejde, 10937/1/10.

(8)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 865.

(9)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 128.

(10)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 321.

(11)  EUT L 12 af 16.1.2001, s. 1.

(12)  EUT C 273 E af 14.11.2003, s. 305.

(13)  EUT C 102 E af 24.4.2008, p. 301.

(14)  EUT C 323 af 18.12.2008, s. 361.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/39

---

Torsdag den 25. november 2010Årsberetning om Den Europæiske Ombudsmands aktiviteter 2009

P7_TA(2010)0435

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2009 (2010/2059(INI))

2012/C 99 E/08

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2009,

| — | der henviser til artikel 24, stk. 3, og artikel 228 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 24, stk. 3, og artikel 228 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 41 og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 41 og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1),

| — | der henviser til rammeaftalen om samarbejde, som blev indgået mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand den 15. marts 2006 og trådte i kraft den 1. april 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om samarbejde, som blev indgået mellem Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand den 15. marts 2006 og trådte i kraft den 1. april 2006,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. oktober 2005 med titlen »Empowerment to adopt and transmit communications to the European Ombudsman and authorise civil servants to appear before the European Ombudsman« (SEK(2005)1227), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. oktober 2005 med titlen »Empowerment to adopt and transmit communications to the European Ombudsman and authorise civil servants to appear before the European Ombudsman« (SEK(2005)1227),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 2008/587/EF, Euratom af 18. juni 2008 om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 2008/587/EF, Euratom af 18. juni 2008 om ændring af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (2),

| — | der henviser til Ombudsmandens ændring af sine gennemførelsesbestemmelser med henblik på at afspejle ændringerne af statutten, der trådte i kraft den 1. januar 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ombudsmandens ændring af sine gennemførelsesbestemmelser med henblik på at afspejle ændringerne af statutten, der trådte i kraft den 1. januar 2009,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Den Europæiske Ombudsmands virksomhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 205, stk. 2, andet og tredje punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 205, stk. 2, andet og tredje punktum,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0275/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0275/2010),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2009 formelt blev forelagt Europa-Parlamentets formand den 19. april 2010, og at ombudsmanden, Nikiforos Diamandouros, forelagde den for Udvalget for Andragender den 4. maj 2010 i Bruxelles, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands årsberetning 2009 formelt blev forelagt Europa-Parlamentets formand den 19. april 2010, og at ombudsmanden, Nikiforos Diamandouros, forelagde den for Udvalget for Andragender den 4. maj 2010 i Bruxelles,

| B. | der henviser til, at artikel 24 i TEUF fastsætter, at »Enhver unionsborger kan henvende sig til den ombudsmandsinstitution, der indføres i overensstemmelse med artikel 228«, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at artikel 24 i TEUF fastsætter, at »Enhver unionsborger kan henvende sig til den ombudsmandsinstitution, der indføres i overensstemmelse med artikel 228«,

| C. | der henviser til, at det i artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder hedder, at »enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner og organer«, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder hedder, at »enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner og organer«,

| D. | der henviser til, at det i chartrets artikel 43 hedder, at »enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat har ret til at klage til Unionens ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Fællesskabets institutioner eller organer med undtagelse af Domstolen og Retten i Første Instans under udøvelsen af deres domstolsfunktioner«, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i chartrets artikel 43 hedder, at »enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat har ret til at klage til Unionens ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Fællesskabets institutioner eller organer med undtagelse af Domstolen og Retten i Første Instans under udøvelsen af deres domstolsfunktioner«,

| E. | der henviser til, at efter traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde (TEUF) trådte i kraft, hører den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt Det Europæiske Råds aktiviteter under Ombudsmandens sagsområde, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at efter traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde (TEUF) trådte i kraft, hører den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt Det Europæiske Råds aktiviteter under Ombudsmandens sagsområde,

| F. | der ligeledes henviser til, at Ombudsmanden i henhold til artikel 228 i TEUF fremover »vælges efter hvert valg til Europa-Parlamentet for dettes valgperiode« og ikke længere »udnævnes« af Parlamentet, |
| --- | --- |

F.

der ligeledes henviser til, at Ombudsmanden i henhold til artikel 228 i TEUF fremover »vælges efter hvert valg til Europa-Parlamentet for dettes valgperiode« og ikke længere »udnævnes« af Parlamentet,

| G. | der henviser til, at Ombudsmandens arbejde bidrager til realiseringen af en Europæisk Union, »hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt«, jf. artikel 1, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Ombudsmandens arbejde bidrager til realiseringen af en Europæisk Union, »hvor beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt«, jf. artikel 1, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union,

| H. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2009 registrerede 3 098 klager sammenlignet med 3 406 i 2008, og at 727 klager (23 %) sammenlignet med 802 i 2008 faldt ind under Ombudsmandens mandat, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2009 registrerede 3 098 klager sammenlignet med 3 406 i 2008, og at 727 klager (23 %) sammenlignet med 802 i 2008 faldt ind under Ombudsmandens mandat,

| I. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2009 indledte 335 undersøgelser foranlediget af klager, og at 318 undersøgelser blev afsluttet, hvoraf 311 var foranlediget af klager, og 7 var indledt på Ombudsmandens initiativ, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2009 indledte 335 undersøgelser foranlediget af klager, og at 318 undersøgelser blev afsluttet, hvoraf 311 var foranlediget af klager, og 7 var indledt på Ombudsmandens initiativ,

| J. | der henviser til, at den berørte institution i 179 sager (56 % af det samlede antal sager), der afsluttedes i 2009, accepterede en mindelig løsning eller afgjorde sagen, hvilket afspejler en stor vilje hos institutionerne og organerne til at betragte klager indbragt for Ombudsmanden som en mulighed for at rette op på fejl og samarbejde med Ombudsmanden af hensyn til borgerne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den berørte institution i 179 sager (56 % af det samlede antal sager), der afsluttedes i 2009, accepterede en mindelig løsning eller afgjorde sagen, hvilket afspejler en stor vilje hos institutionerne og organerne til at betragte klager indbragt for Ombudsmanden som en mulighed for at rette op på fejl og samarbejde med Ombudsmanden af hensyn til borgerne,

| K. | der henviser til, at Ombudsmanden i 2009 fandt fejl eller forsømmelser i 12 % af sagerne (37 undersøgelser), hvilket for 35 sagers vedkommende førte til kritiske bemærkninger, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Ombudsmanden i 2009 fandt fejl eller forsømmelser i 12 % af sagerne (37 undersøgelser), hvilket for 35 sagers vedkommende førte til kritiske bemærkninger,

| L. | der henviser til, at der blev udarbejdet 15 udkast til henstillinger i 2009, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der blev udarbejdet 15 udkast til henstillinger i 2009,

| M. | der henviser til, at de hyppigst påståede fejl eller forsømmelser var manglende åbenhed, herunder afslag på at give oplysninger (i 36 % af undersøgelserne), urimeligheder eller magtmisbrug (14 %), ubegrundet forsinkelse (13 %), procedurefejl (13 %), forsømmelser (6 %), manglende overholdelse af Kommissionens forpligtelser i forbindelse med dens rolle som traktaternes vogter (6 %), juridiske fejltagelser (6 %) og diskrimination (5 %), |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de hyppigst påståede fejl eller forsømmelser var manglende åbenhed, herunder afslag på at give oplysninger (i 36 % af undersøgelserne), urimeligheder eller magtmisbrug (14 %), ubegrundet forsinkelse (13 %), procedurefejl (13 %), forsømmelser (6 %), manglende overholdelse af Kommissionens forpligtelser i forbindelse med dens rolle som traktaternes vogter (6 %), juridiske fejltagelser (6 %) og diskrimination (5 %),

| N. | der henviser til, at den gennemsnitlige varighed af undersøgelserne gik ned fra 13 måneder i 2008 til 9 måneder i 2009, hvilket viser Ombudsmandens bestræbelser på at forkorte undersøgelsernes varighed og de berørte institutioners samarbejdsvilje, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den gennemsnitlige varighed af undersøgelserne gik ned fra 13 måneder i 2008 til 9 måneder i 2009, hvilket viser Ombudsmandens bestræbelser på at forkorte undersøgelsernes varighed og de berørte institutioners samarbejdsvilje,

| O. | der henviser til, at der ikke var noget tilfælde af fejl eller forsømmelser, som førte til en særlig beretning til Parlamentet i 2009, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der ikke var noget tilfælde af fejl eller forsømmelser, som førte til en særlig beretning til Parlamentet i 2009,

| P. | der henviser til, at Ombudsmandens kritiske bemærkninger og henstillinger ikke er juridisk bindende, men har til formål at tilskynde til selvregulering fra Den Europæiske Unions institutioners og organers side og gøre det muligt at undgå gentagelser af fejl eller forsømmelser i fremtiden, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Ombudsmandens kritiske bemærkninger og henstillinger ikke er juridisk bindende, men har til formål at tilskynde til selvregulering fra Den Europæiske Unions institutioners og organers side og gøre det muligt at undgå gentagelser af fejl eller forsømmelser i fremtiden,

| Q. | der henviser til, at Ombudsmandens rolle har udviklet sig siden oprettelsen af denne funktion takket været Ombudsmandens uafhængighed og den demokratiske kontrol af Ombudsmandens aktiviteter, som udøves af Europa-Parlamentet og Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Ombudsmandens rolle har udviklet sig siden oprettelsen af denne funktion takket været Ombudsmandens uafhængighed og den demokratiske kontrol af Ombudsmandens aktiviteter, som udøves af Europa-Parlamentet og Udvalget for Andragender,

| R. | der henviser til den grundlæggende betydning af, at de europæiske institutioner og organer udnytter de nødvendige ressourcer fuldt ud for at opfylde deres forpligtelse til at sikre borgerne omgående og fyldestgørende svar på deres forespørgsler, klager og andragender, |
| --- | --- |

R.

der henviser til den grundlæggende betydning af, at de europæiske institutioner og organer udnytter de nødvendige ressourcer fuldt ud for at opfylde deres forpligtelse til at sikre borgerne omgående og fyldestgørende svar på deres forespørgsler, klager og andragender,

| S. | der henviser til den kodeks for god forvaltningsskik, som Ombudsmanden udarbejdede, og Parlamentet vedtog med sin beslutning af 6. september 2001 (3), |
| --- | --- |

S.

der henviser til den kodeks for god forvaltningsskik, som Ombudsmanden udarbejdede, og Parlamentet vedtog med sin beslutning af 6. september 2001 (3),

| T. | der henviser til, at det europæiske netværk af ombudsmænd gør det muligt at henvise klager til de ombudsmænd eller andre lignende instanser, der er bedst i stand til at behandle dem, og at udveksle oplysninger og bedste praksis, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det europæiske netværk af ombudsmænd gør det muligt at henvise klager til de ombudsmænd eller andre lignende instanser, der er bedst i stand til at behandle dem, og at udveksle oplysninger og bedste praksis,

| U. | der henviser til, at Ombudsmandens arbejde og arbejdet i Udvalget for Andragender supplerer hinanden og fremmer en større effektivitet af de respektive aktiviteter, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Ombudsmandens arbejde og arbejdet i Udvalget for Andragender supplerer hinanden og fremmer en større effektivitet af de respektive aktiviteter,

| 1. | godkender Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2009; |
| --- | --- |

1.

godkender Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 2009;

| 2. | påpeger, at Lissabontraktatens ikrafttræden forstærker Ombudsmandens demokratiske legitimitet, eftersom Ombudsmanden nu vælges af Parlamentet med et udvidet mandat, der omfatter den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt Det Europæiske Råds aktiviteter; |
| --- | --- |

2.

påpeger, at Lissabontraktatens ikrafttræden forstærker Ombudsmandens demokratiske legitimitet, eftersom Ombudsmanden nu vælges af Parlamentet med et udvidet mandat, der omfatter den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt Det Europæiske Råds aktiviteter;

| 3. | glæder sig over, at retten til god forvaltning med Lissabontraktatens ikrafttræden indgår i chartret om grundlæggende rettigheder, som fremover er juridisk bindende, på linje med de mange grundlæggende rettigheder, som unionsstatsborgerskabet bringer med sig; opfordrer derfor Ombudsmanden til i sin daglige behandling af klagerne at påse, at chartret om grundlæggende rettigheder overholdes; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over, at retten til god forvaltning med Lissabontraktatens ikrafttræden indgår i chartret om grundlæggende rettigheder, som fremover er juridisk bindende, på linje med de mange grundlæggende rettigheder, som unionsstatsborgerskabet bringer med sig; opfordrer derfor Ombudsmanden til i sin daglige behandling af klagerne at påse, at chartret om grundlæggende rettigheder overholdes;

| 4. | er af den opfattelse, at åbenhed, adgang til oplysninger og overholdelse af retten til god forvaltning udgør uomgængelige betingelser for den tillid, som borgerne udviser over for institutionernes evne til at gøre deres ret gældende; |
| --- | --- |

4.

er af den opfattelse, at åbenhed, adgang til oplysninger og overholdelse af retten til god forvaltning udgør uomgængelige betingelser for den tillid, som borgerne udviser over for institutionernes evne til at gøre deres ret gældende;

| 5. | mener derfor, at begrebet »fejl eller forsømmelser« fortsat bør fortolkes bredt og ikke kun omfatte brud på retsregler eller de almindelige principper i europæisk forvaltningsret, herunder objektivitet, proportionalitet og ligebehandling, ikke-diskrimination og respekt for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, men også tilfælde, hvor en institution undlader at handle konsekvent og i god tro eller at tage hensyn til borgernes rimelige forventninger, herunder tilfælde, hvor en institution selv har påtaget sig at overholde bestemte normer og standarder uden at være forpligtet hertil i medfør af traktaterne eller sekundær lovgivning; |
| --- | --- |

5.

mener derfor, at begrebet »fejl eller forsømmelser« fortsat bør fortolkes bredt og ikke kun omfatte brud på retsregler eller de almindelige principper i europæisk forvaltningsret, herunder objektivitet, proportionalitet og ligebehandling, ikke-diskrimination og respekt for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, men også tilfælde, hvor en institution undlader at handle konsekvent og i god tro eller at tage hensyn til borgernes rimelige forventninger, herunder tilfælde, hvor en institution selv har påtaget sig at overholde bestemte normer og standarder uden at være forpligtet hertil i medfør af traktaterne eller sekundær lovgivning;

| 6. | komplimenterer Ombudsmanden for den klare og fyldestgørende præsentation af Ombudsmandens aktiviteter; foreslår endvidere, at der i sammendraget af aktiviteterne og den tematiske analyse i de fremtidige rapporter lægges større vægt på strukturelle problemer og tværgående tendenser; |
| --- | --- |

6.

komplimenterer Ombudsmanden for den klare og fyldestgørende præsentation af Ombudsmandens aktiviteter; foreslår endvidere, at der i sammendraget af aktiviteterne og den tematiske analyse i de fremtidige rapporter lægges større vægt på strukturelle problemer og tværgående tendenser;

| 7. | mener, at Ombudsmanden i den periode, rapporten omhandler, har udført sine beføjelser på en aktiv og afbalanceret måde, både hvad angår undersøgelsen og behandlingen af klager samt varetagelsen og afslutningen af undersøgelser, og hvad angår opretholdelsen af et konstruktivt forhold til Den Europæiske Unions institutioner og organer og tilskyndelsen af borgerne til at gøre brug af deres rettigheder over for disse institutioner og organer; |
| --- | --- |

7.

mener, at Ombudsmanden i den periode, rapporten omhandler, har udført sine beføjelser på en aktiv og afbalanceret måde, både hvad angår undersøgelsen og behandlingen af klager samt varetagelsen og afslutningen af undersøgelser, og hvad angår opretholdelsen af et konstruktivt forhold til Den Europæiske Unions institutioner og organer og tilskyndelsen af borgerne til at gøre brug af deres rettigheder over for disse institutioner og organer;

| 8. | glæder sig over de fremragende institutionelle forbindelser mellem Ombudsmanden og Udvalget for Andragender og over den gensidige respekt, de udviser over for hinandens respektive kompetencer; opfordrer til en videreførelse af den af Ombudsmanden indførte praksis med at sikre tilstedeværelsen af en repræsentant ved alle møderne i Udvalget for Andragender; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over de fremragende institutionelle forbindelser mellem Ombudsmanden og Udvalget for Andragender og over den gensidige respekt, de udviser over for hinandens respektive kompetencer; opfordrer til en videreførelse af den af Ombudsmanden indførte praksis med at sikre tilstedeværelsen af en repræsentant ved alle møderne i Udvalget for Andragender;

| 9. | værdsætter det vigtige bidrag, som ydes af det europæiske netværk af ombudsmænd, repræsenteret i 32 lande ved 94 kontorer, og som Udvalget for Andragender er medlem af under overholdelse af nærhedsprincippet; glæder sig over samarbejdet mellem Den Europæiske Ombudsmand og ombudsmænd og lignende organer på nationalt, regionalt og lokalt plan i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

9.

værdsætter det vigtige bidrag, som ydes af det europæiske netværk af ombudsmænd, repræsenteret i 32 lande ved 94 kontorer, og som Udvalget for Andragender er medlem af under overholdelse af nærhedsprincippet; glæder sig over samarbejdet mellem Den Europæiske Ombudsmand og ombudsmænd og lignende organer på nationalt, regionalt og lokalt plan i medlemsstaterne;

| 10. | tager til efterretning, at Ombudsmanden i 2009 modtog 3 098 klager, og at 318 undersøgelser afsluttedes i samme periode; |
| --- | --- |

10.

tager til efterretning, at Ombudsmanden i 2009 modtog 3 098 klager, og at 318 undersøgelser afsluttedes i samme periode;

| 11. | glæder sig over det store antal procedurer, som afsluttedes efter opnåelse af en mindelig løsning eller af den pågældende institution (56 %), hvilket er udtryk for det konstruktive samarbejde mellem Ombudsmanden og de europæiske institutioner og organer; opfordrer Ombudsmanden og de europæiske institutioner og organer til at fortsætte bestræbelserne i denne retning; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over det store antal procedurer, som afsluttedes efter opnåelse af en mindelig løsning eller af den pågældende institution (56 %), hvilket er udtryk for det konstruktive samarbejde mellem Ombudsmanden og de europæiske institutioner og organer; opfordrer Ombudsmanden og de europæiske institutioner og organer til at fortsætte bestræbelserne i denne retning;

| 12. | glæder sig ligeledes over, at det er lykkedes Ombudsmanden at nedsætte den gennemsnitlige varighed af undersøgelserne til 9 måneder; opfordrer til, at alle de europæiske institutioner og organer tildeles de budget- og personaleressourcer, der er nødvendige for at sikre en hurtig behandling af klager og andragender; |
| --- | --- |

12.

glæder sig ligeledes over, at det er lykkedes Ombudsmanden at nedsætte den gennemsnitlige varighed af undersøgelserne til 9 måneder; opfordrer til, at alle de europæiske institutioner og organer tildeles de budget- og personaleressourcer, der er nødvendige for at sikre en hurtig behandling af klager og andragender;

| 13. | tager til efterretning, at mere end en tredjedel af de undersøgelser, som Ombudsmanden indledte i 2009, vedrørte manglende åbenhed; opfordrer derfor til, at den igangværende revision af forordning (EF) nr. 1049/2001 ikke indskrænker den nuværende ret til adgang til information og dokumenter, men at der anlægges en mere proaktiv indfaldsvinkel; |
| --- | --- |

13.

tager til efterretning, at mere end en tredjedel af de undersøgelser, som Ombudsmanden indledte i 2009, vedrørte manglende åbenhed; opfordrer derfor til, at den igangværende revision af forordning (EF) nr. 1049/2001 ikke indskrænker den nuværende ret til adgang til information og dokumenter, men at der anlægges en mere proaktiv indfaldsvinkel;

| 14. | glæder sig over de fremskridt, der blev gjort i 2009 for så vidt angår lettelsen af Ombudsmandens adgang til Rådets fortrolige dokumenter; |
| --- | --- |

14.

glæder sig over de fremskridt, der blev gjort i 2009 for så vidt angår lettelsen af Ombudsmandens adgang til Rådets fortrolige dokumenter;

| 15. | bemærker sig den kommunikationsstrategi og udbygning af hjemmesiden, som i henhold til Ombudsmanden har bidraget til at reducere antallet af klager, der ikke opfylder kravene for behandling, og opfordrer Ombudsmanden til at videreføre bestræbelserne på at informere EU-borgerne om sine funktioner og grænserne for beføjelserne samt deres rettigheder; |
| --- | --- |

15.

bemærker sig den kommunikationsstrategi og udbygning af hjemmesiden, som i henhold til Ombudsmanden har bidraget til at reducere antallet af klager, der ikke opfylder kravene for behandling, og opfordrer Ombudsmanden til at videreføre bestræbelserne på at informere EU-borgerne om sine funktioner og grænserne for beføjelserne samt deres rettigheder;

| 16. | tilslutter sig Ombudsmandens opfattelse af, at udover overholdelsen af bindende regler, hvilket er obligatorisk for forvaltningen, er det af grundlæggende betydning for en god forvaltning, at der over for borgerne udvikles en ægte servicekultur; opfordrer derfor Ombudsmanden til at iværksætte flere initiativer til over for institutionerne og EU-borgerne at fremme en sådan servicekultur; |
| --- | --- |

16.

tilslutter sig Ombudsmandens opfattelse af, at udover overholdelsen af bindende regler, hvilket er obligatorisk for forvaltningen, er det af grundlæggende betydning for en god forvaltning, at der over for borgerne udvikles en ægte servicekultur; opfordrer derfor Ombudsmanden til at iværksætte flere initiativer til over for institutionerne og EU-borgerne at fremme en sådan servicekultur;

| 17. | beklager antallet af klager, der vedrører urimelige forsinkelser i registrering af anmodninger, behandling af sager og i beslutningstagning; foreslår, at der som led i revisionen af finansforordningen indføres finansiel kompensation i tilfælde af eklatante og langvarige forsinkelser; |
| --- | --- |

17.

beklager antallet af klager, der vedrører urimelige forsinkelser i registrering af anmodninger, behandling af sager og i beslutningstagning; foreslår, at der som led i revisionen af finansforordningen indføres finansiel kompensation i tilfælde af eklatante og langvarige forsinkelser;

| 18. | tager til efterretning, at Ombudsmanden har afsluttet en undersøgelse på eget initiativ af de regler, som Kommissionen anvender for borgernes anmodninger om adgang til dokumenter vedrørende overtrædelsesprocedurer; opfordrer til et tættere samarbejde med Udvalget for Andragender og foreslår, at Ombudsmanden regelmæssigt informerer udvalget om sine undersøgelser på eget initiativ og de opnåede resultater; opfordrer Kommissionen til at forholde sig mere åbent og proaktivt for så vidt angår oplysninger om overtrædelsesprocedurerne; |
| --- | --- |

18.

tager til efterretning, at Ombudsmanden har afsluttet en undersøgelse på eget initiativ af de regler, som Kommissionen anvender for borgernes anmodninger om adgang til dokumenter vedrørende overtrædelsesprocedurer; opfordrer til et tættere samarbejde med Udvalget for Andragender og foreslår, at Ombudsmanden regelmæssigt informerer udvalget om sine undersøgelser på eget initiativ og de opnåede resultater; opfordrer Kommissionen til at forholde sig mere åbent og proaktivt for så vidt angår oplysninger om overtrædelsesprocedurerne;

| 19. | mener, at den europæiske kodeks for god forvaltningsskik, som blev foreslået af Ombudsmanden og vedtaget af Europa-Parlamentet den 6. september 2001, fungerer som vejledning og kilde for personalet i alle Fællesskabets institutioner og organer; glæder sig over, at kodeksen for god forvaltningsskik er blevet vedtaget af Det Økonomiske og Sociale Udvalg; glæder sig ligeledes over, at der med Den Europæiske Investeringsbank er indgået en fælles hensigtserklæring om behandlingen af klager; opfordrer Ombudsmanden til at planlægge en revision af kodeksen for god forvaltningsskik med udgangspunkt i de seneste ti års erfaringer og på dette grundlag sikre en fremme og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

19.

mener, at den europæiske kodeks for god forvaltningsskik, som blev foreslået af Ombudsmanden og vedtaget af Europa-Parlamentet den 6. september 2001, fungerer som vejledning og kilde for personalet i alle Fællesskabets institutioner og organer; glæder sig over, at kodeksen for god forvaltningsskik er blevet vedtaget af Det Økonomiske og Sociale Udvalg; glæder sig ligeledes over, at der med Den Europæiske Investeringsbank er indgået en fælles hensigtserklæring om behandlingen af klager; opfordrer Ombudsmanden til at planlægge en revision af kodeksen for god forvaltningsskik med udgangspunkt i de seneste ti års erfaringer og på dette grundlag sikre en fremme og udveksling af bedste praksis;

| 20. | beklager, at Den Europæiske Ombudsmand ikke har gjort de klager om en medlemsstats manglende overholdelse af fællesskabsretten, som de nationale ombudsmænd har modtaget, til genstand for en undersøgelse; foreslår Ombudsmanden at foretage en samlet behandling af dem for at opnå en bedre forståelse af problemet; |
| --- | --- |

20.

beklager, at Den Europæiske Ombudsmand ikke har gjort de klager om en medlemsstats manglende overholdelse af fællesskabsretten, som de nationale ombudsmænd har modtaget, til genstand for en undersøgelse; foreslår Ombudsmanden at foretage en samlet behandling af dem for at opnå en bedre forståelse af problemet;

| 21. | opfordrer Ombudsmanden til at opmuntre de nationale ombudsmænd til regelmæssigt at afholde drøftelser med deres nationale parlamenter i stil med de drøftelser, som finder sted mellem Den Europæiske Ombudsmand og Parlamentet; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Ombudsmanden til at opmuntre de nationale ombudsmænd til regelmæssigt at afholde drøftelser med deres nationale parlamenter i stil med de drøftelser, som finder sted mellem Den Europæiske Ombudsmand og Parlamentet;

| 22. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde fælles EU-forvaltningsregler for alle EU’s organer, institutioner og agenturer; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde fælles EU-forvaltningsregler for alle EU’s organer, institutioner og agenturer;

| 23. | henleder Ombudsmandens opmærksomhed på EPSO’s nye procedure for udvælgelsen af personale og foreslår at følge dens anvendelse og analysere den udvikling, der kan iagttages; |
| --- | --- |

23.

henleder Ombudsmandens opmærksomhed på EPSO’s nye procedure for udvælgelsen af personale og foreslår at følge dens anvendelse og analysere den udvikling, der kan iagttages;

| 24. | støtter forslaget om en fælles intranetportal for alle medlemmer af det europæiske netværk af ombudsmænd, så der kan sikres en regelmæssig formidling af resultaterne; |
| --- | --- |

24.

støtter forslaget om en fælles intranetportal for alle medlemmer af det europæiske netværk af ombudsmænd, så der kan sikres en regelmæssig formidling af resultaterne;

| 25. | pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og ombudsmændene eller de tilsvarende organer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

25.

pålægger sin formand at sende denne beslutning og betænkningen fra Udvalget for Andragender til Rådet, Kommissionen, Den Europæiske Ombudsmand, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og ombudsmændene eller de tilsvarende organer i medlemsstaterne.

---

(1)  EFT L 113 af 4.5.1994, s. 15.

(2)  EFT L 189 af 17.7.2008, s. 25.

(3)  EFT C 72 E af 21.3.2002, s. 331.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/43

---

Torsdag den 25. november 2010Særlig beretning fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet efter forslag til henstilling til Europa-Kommissionen i klage 676/2008/RT (jf. artikel 205, stk. 2, første del, i forretningsordenen)

P7_TA(2010)0436

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om særlig beretning fra Den Europæiske Ombudsmand i fortsættelse af forslag til henstilling til Europa-Kommissionen i klage 676/2008/RT (2010/2086(INI))

2012/C 99 E/09

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den særlige beretning af 24. februar 2010 fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den særlige beretning af 24. februar 2010 fra Den Europæiske Ombudsmand til Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EUF-traktatens artikel 228, stk. 1, andet afsnit (tidligere EF-traktatens artikel 195), |
| --- | --- |

—

der henviser til EUF-traktatens artikel 228, stk. 1, andet afsnit (tidligere EF-traktatens artikel 195),

| — | der henviser til artikel 41, stk. 1, samt artikel 42 og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 41, stk. 1, samt artikel 42 og 43 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1), senest ændret ved Europa-Parlamentets afgørelse 2008/587/EF af 18. juni 2008 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (1), senest ændret ved Europa-Parlamentets afgørelse 2008/587/EF af 18. juni 2008 (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand om forbindelserne med klagere i sager om overtrædelse af fællesskabsretten (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand om forbindelserne med klagere i sager om overtrædelse af fællesskabsretten (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 205, stk. 2, første punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 205, stk. 2, første punktum,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget for Andragender (A7-0293/2010),

| A. | der henviser til, at artikel 228 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver Den Europæiske Ombudsmand beføjelse til at modtage klager fra enhver unionsborger over tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner eller organer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 228 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver Den Europæiske Ombudsmand beføjelse til at modtage klager fra enhver unionsborger over tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner eller organer,

| B. | der henviser til, at klager indgivet af EU-borgere er en vigtig informationskilde med hensyn til eventuelle overtrædelser af EU-lovgivningen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at klager indgivet af EU-borgere er en vigtig informationskilde med hensyn til eventuelle overtrædelser af EU-lovgivningen,

| C. | der henviser til artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder, hvori det hedder, at »enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner og organer«, |
| --- | --- |

C.

der henviser til artikel 41 i chartret om grundlæggende rettigheder, hvori det hedder, at »enhver har ret til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner og organer«,

| D. | der henviser til, at en ikke-statslig organisation, der er aktiv inden for miljøbeskyttelse, den 1. marts 2007 anmodede Kommissionen om aktindsigt i oplysninger og dokumenter, som blev opbevaret hos Generaldirektoratet for Erhvervspolitik og den tidligere næstformand i Kommissionen med ansvar for erhvervspolitik, og som vedrørte møder mellem Kommissionen og repræsentanter for bilproducenterne, hvor spørgsmålet om Kommissionens tilgang til kuldioxidemissioner fra biler var blevet drøftet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en ikke-statslig organisation, der er aktiv inden for miljøbeskyttelse, den 1. marts 2007 anmodede Kommissionen om aktindsigt i oplysninger og dokumenter, som blev opbevaret hos Generaldirektoratet for Erhvervspolitik og den tidligere næstformand i Kommissionen med ansvar for erhvervspolitik, og som vedrørte møder mellem Kommissionen og repræsentanter for bilproducenterne, hvor spørgsmålet om Kommissionens tilgang til kuldioxidemissioner fra biler var blevet drøftet,

| E. | der henviser til, at Kommissionen gav adgang til 15 ud af 18 skrivelser til den daværende kommissær Günter Verheugen, men afslog at give adgang til tre skrivelser fra den tyske bilproducent Porsche med den begrundelse, at deres offentliggørelse ville være til skade for producentens forretningsmæssige interesser, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen gav adgang til 15 ud af 18 skrivelser til den daværende kommissær Günter Verheugen, men afslog at give adgang til tre skrivelser fra den tyske bilproducent Porsche med den begrundelse, at deres offentliggørelse ville være til skade for producentens forretningsmæssige interesser,

| F. | der henviser til, at det i artikel 1, litra a), i forordning (EF) nr.1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (4) hedder, at formålet med denne forordning er at sikre den videst mulige aktindsigt i dokumenter i Rådets, Europa-Parlamentets og Kommissionens besiddelse, og at enhver undtagelse fra dette princip ifølge den etablerede retspraksis ved Den Europæiske Unions Domstol skal fortolkes strengt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i artikel 1, litra a), i forordning (EF) nr.1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (4) hedder, at formålet med denne forordning er at sikre den videst mulige aktindsigt i dokumenter i Rådets, Europa-Parlamentets og Kommissionens besiddelse, og at enhver undtagelse fra dette princip ifølge den etablerede retspraksis ved Den Europæiske Unions Domstol skal fortolkes strengt,

| G. | der henviser til, at Kommissionen afviste at give klageren adgang til de relevante skrivelser fra Porsche AG på grundlag af første afsnit i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001, hvori det hedder, at »institutionerne afslår at give aktindsigt i et dokument, hvis udbredelse ville være til skade for beskyttelsen af en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder ...«, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen afviste at give klageren adgang til de relevante skrivelser fra Porsche AG på grundlag af første afsnit i artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001, hvori det hedder, at »institutionerne afslår at give aktindsigt i et dokument, hvis udbredelse ville være til skade for beskyttelsen af en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder ...«,

| H. | der henviser til, at de pågældende skrivelser blev sendt af Porsche AG i forbindelse med Kommissionens høring af nøgleaktører om revisionen af Fællesskabets strategi for reduktion af kuldioxidemissioner fra personbiler, hvorfor det var sandsynligt, at de tre skrivelser indeholdt oplysninger om Porsche AG's forretningsforbindelser, og hvorfor Kommissionen derfor kunne anse dem for at falde ind under undtagelsen i artikel 4, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1049/2001, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de pågældende skrivelser blev sendt af Porsche AG i forbindelse med Kommissionens høring af nøgleaktører om revisionen af Fællesskabets strategi for reduktion af kuldioxidemissioner fra personbiler, hvorfor det var sandsynligt, at de tre skrivelser indeholdt oplysninger om Porsche AG's forretningsforbindelser, og hvorfor Kommissionen derfor kunne anse dem for at falde ind under undtagelsen i artikel 4, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1049/2001,

| I. | der henviser til, at Ombudsmandens tjenestegrene undersøgte de tre skrivelser fra Porsche AG samt en udveksling af e-mails mellem Kommissionen og Porsche, hvor Kommissionen meddelte Porsche, at den ikke havde til hensigt at give indsigt i de tre skrivelser, og til, at Ombudsmanden på grundlag af undersøgelsen konkluderede, at Kommissionen med urette havde nægtet fuld aktindsigt i skrivelserne fra Porsche AG under henvisning til artikel 4, stk. 2, første afsnit, og delvis aktindsigt i henhold til artikel 4, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1049/2001 (5), og at dette var et tilfælde af fejl eller forsømmelser, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Ombudsmandens tjenestegrene undersøgte de tre skrivelser fra Porsche AG samt en udveksling af e-mails mellem Kommissionen og Porsche, hvor Kommissionen meddelte Porsche, at den ikke havde til hensigt at give indsigt i de tre skrivelser, og til, at Ombudsmanden på grundlag af undersøgelsen konkluderede, at Kommissionen med urette havde nægtet fuld aktindsigt i skrivelserne fra Porsche AG under henvisning til artikel 4, stk. 2, første afsnit, og delvis aktindsigt i henhold til artikel 4, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1049/2001 (5), og at dette var et tilfælde af fejl eller forsømmelser,

| J. | der henviser til, at Ombudsmanden den 27. oktober 2008 fremsatte et forslag til henstilling til Kommissionen indeholdende en nærmere faktuel og retlig analyse, hvori han erklærede, at Kommissionen burde give adgang til de tre skrivelser fra Porsche AG til den tidligere næstformand Günter Verheugen i deres helhed eller overveje at give delvis adgang til dem, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Ombudsmanden den 27. oktober 2008 fremsatte et forslag til henstilling til Kommissionen indeholdende en nærmere faktuel og retlig analyse, hvori han erklærede, at Kommissionen burde give adgang til de tre skrivelser fra Porsche AG til den tidligere næstformand Günter Verheugen i deres helhed eller overveje at give delvis adgang til dem,

| K. | der henviser til, at Ombudsmanden på grundlag af EF-traktatens artikel 195 (nu artikel 228 i EUF-traktaten), anmodede Kommissionen om at afgive en detaljeret udtalelse inden tre måneder, det vil sige senest den 31. januar 2009, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Ombudsmanden på grundlag af EF-traktatens artikel 195 (nu artikel 228 i EUF-traktaten), anmodede Kommissionen om at afgive en detaljeret udtalelse inden tre måneder, det vil sige senest den 31. januar 2009,

| L. | der henviser til, at Kommissionen ikke afgav sin udtalelse inden for den frist på tre måneder, der er fastsat i EUF-traktatens artikel 228, men i stedet anmodede om seks udsættelser af fristen for forelæggelse af sin detaljerede udtalelse om Ombudsmandens forslag til henstilling, og til, at Ombudsmanden i juli og igen i september 2009 informerede Kommissionens sekretariat om sin hensigt om at fremsende en særlig beretning til Parlamentet, hvis ikke han fik svar på sit forslag til henstilling, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen ikke afgav sin udtalelse inden for den frist på tre måneder, der er fastsat i EUF-traktatens artikel 228, men i stedet anmodede om seks udsættelser af fristen for forelæggelse af sin detaljerede udtalelse om Ombudsmandens forslag til henstilling, og til, at Ombudsmanden i juli og igen i september 2009 informerede Kommissionens sekretariat om sin hensigt om at fremsende en særlig beretning til Parlamentet, hvis ikke han fik svar på sit forslag til henstilling,

| M. | der henviser til, at den nye Kommission, da den var tiltrådt, faktisk gav adgang til skrivelserne, men at dette skete mere end 15 måneder efter, at forslaget til henstilling var blevet forelagt, i stedet for de tre måneder, der er fastsat i Ombudsmandens statut og i EUF-traktatens artikel 228, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den nye Kommission, da den var tiltrådt, faktisk gav adgang til skrivelserne, men at dette skete mere end 15 måneder efter, at forslaget til henstilling var blevet forelagt, i stedet for de tre måneder, der er fastsat i Ombudsmandens statut og i EUF-traktatens artikel 228,

| N. | der henviser til, at Kommissionen ved at forsinke sit svar på forslaget til henstilling i 15 måneder tilsidesatte sin forpligtelse til loyalt og i god tro at samarbejde med Ombudsmanden i forbindelse med hans undersøgelse af sag 676/2008/RT, og at dette er til skade ikke blot for den interinstitutionelle dialog, men også for EU's offentlige image, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen ved at forsinke sit svar på forslaget til henstilling i 15 måneder tilsidesatte sin forpligtelse til loyalt og i god tro at samarbejde med Ombudsmanden i forbindelse med hans undersøgelse af sag 676/2008/RT, og at dette er til skade ikke blot for den interinstitutionelle dialog, men også for EU's offentlige image,

| O. | der henviser til, at Ombudsmanden har konstateret forsinkelser fra Kommissionens side i en anden sag om aktindsigt (355/2007(TN)FOR), hvori Kommissionen skulle have forelagt sin detaljerede udtalelse til Ombudsmandens forslag til henstilling senest den 31. oktober 2009, men til dato endnu ikke har gjort det, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Ombudsmanden har konstateret forsinkelser fra Kommissionens side i en anden sag om aktindsigt (355/2007(TN)FOR), hvori Kommissionen skulle have forelagt sin detaljerede udtalelse til Ombudsmandens forslag til henstilling senest den 31. oktober 2009, men til dato endnu ikke har gjort det,

| P. | der henviser til, at Kommissionen kun overholdt de oprindelige frister for besvarelse af klager i fire af de 22 sager om aktindsigt, som Ombudsmanden behandlede i 2009, og at den i 14 af disse 22 tilfælde indgav sit svar mere end 30 dage for sent og i seks tilfælde mindst 80 dage for sent, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen kun overholdt de oprindelige frister for besvarelse af klager i fire af de 22 sager om aktindsigt, som Ombudsmanden behandlede i 2009, og at den i 14 af disse 22 tilfælde indgav sit svar mere end 30 dage for sent og i seks tilfælde mindst 80 dage for sent,

| Q. | der henviser til, at Parlamentets ansvar som Unionens eneste valgte organ er at sikre og beskytte Den Europæiske Ombudsmands uafhængighed i forbindelse med udøvelsen af hans pligter over for EU-borgerne og at overvåge gennemførelsen af hans henstillinger, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Parlamentets ansvar som Unionens eneste valgte organ er at sikre og beskytte Den Europæiske Ombudsmands uafhængighed i forbindelse med udøvelsen af hans pligter over for EU-borgerne og at overvåge gennemførelsen af hans henstillinger,

| 1. | tilslutter sig Ombudsmandens kritiske bemærkninger og hans henstilling til Kommissionen i forbindelse med klage 676/2008/RT; |
| --- | --- |

1.

tilslutter sig Ombudsmandens kritiske bemærkninger og hans henstilling til Kommissionen i forbindelse med klage 676/2008/RT;

| 2. | erkender, at de uforholdsmæssigt store forsinkelser i afgivelsen af svar til Ombudsmanden i dette tilfælde udgør en tilsidesættelse af Kommissionens pligt til loyalt samarbejde i henhold til traktaten; |
| --- | --- |

2.

erkender, at de uforholdsmæssigt store forsinkelser i afgivelsen af svar til Ombudsmanden i dette tilfælde udgør en tilsidesættelse af Kommissionens pligt til loyalt samarbejde i henhold til traktaten;

| 3. | er meget bekymret over Kommissionens generelle praksis med forsinkelse og hindring af Ombudsmandens undersøgelser i sager om aktindsigt; |
| --- | --- |

3.

er meget bekymret over Kommissionens generelle praksis med forsinkelse og hindring af Ombudsmandens undersøgelser i sager om aktindsigt;

| 4. | minder om, at Kommissionen i forbindelse med de i artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1049/2001 omhandlede konsultationer skal fastsætte en svarfrist for ophavsmanden til et dokument, og understreger, at Kommissionen bør udøve denne beføjelse på en måde, der sætter den i stand til at overholde sine egne svarfrister (6); |
| --- | --- |

4.

minder om, at Kommissionen i forbindelse med de i artikel 4, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1049/2001 omhandlede konsultationer skal fastsætte en svarfrist for ophavsmanden til et dokument, og understreger, at Kommissionen bør udøve denne beføjelse på en måde, der sætter den i stand til at overholde sine egne svarfrister (6);

| 5. | minder om den relevante retspraksis vedrørende princippet om loyalt samarbejde (artikel 4, stk. 3, i EU-traktaten), hvorefter EU-institutionerne har pligt til at samarbejde i god tro i deres indbyrdes forbindelser, og bemærker, at denne forpligtelse er klart fastlagt i den nye artikel 13, stk. 2, i EU-traktaten; |
| --- | --- |

5.

minder om den relevante retspraksis vedrørende princippet om loyalt samarbejde (artikel 4, stk. 3, i EU-traktaten), hvorefter EU-institutionerne har pligt til at samarbejde i god tro i deres indbyrdes forbindelser, og bemærker, at denne forpligtelse er klart fastlagt i den nye artikel 13, stk. 2, i EU-traktaten;

| 6. | mener, at Kommissionens manglende samarbejdsvilje i denne og andre sager risikerer at udhule borgernes tillid til Kommissionen og undergrave Den Europæiske Ombudsmands og Europa-Parlamentets mulighed for at kontrollere Kommissionen tilstrækkeligt og effektivt, og at denne manglende vilje som sådan er i modstrid med selve retsstatsprincippet, som Den Europæiske Union bygger på; |
| --- | --- |

6.

mener, at Kommissionens manglende samarbejdsvilje i denne og andre sager risikerer at udhule borgernes tillid til Kommissionen og undergrave Den Europæiske Ombudsmands og Europa-Parlamentets mulighed for at kontrollere Kommissionen tilstrækkeligt og effektivt, og at denne manglende vilje som sådan er i modstrid med selve retsstatsprincippet, som Den Europæiske Union bygger på;

| 7. | kræver, at Kommissionen giver Europa-Parlamentet tilsagn om, at den fremover vil opfylde sin pligt til loyalt at samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand; |
| --- | --- |

7.

kræver, at Kommissionen giver Europa-Parlamentet tilsagn om, at den fremover vil opfylde sin pligt til loyalt at samarbejde med Den Europæiske Ombudsmand;

| 8. | mener, at Parlamentet i tilfælde af, at Kommissionen undlader at afgive et sådant tilsagn og/eller fortsætter med at udvise manglende samarbejdsvilje over for Ombudsmanden, kan indføre sanktioner over for Kommissionen, og at sådanne sanktioner bl.a. kan bestå i at opføre en del af Kommissionens budget til administrative udgifter i reserven; |
| --- | --- |

8.

mener, at Parlamentet i tilfælde af, at Kommissionen undlader at afgive et sådant tilsagn og/eller fortsætter med at udvise manglende samarbejdsvilje over for Ombudsmanden, kan indføre sanktioner over for Kommissionen, og at sådanne sanktioner bl.a. kan bestå i at opføre en del af Kommissionens budget til administrative udgifter i reserven;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Den Europæiske Ombudsmand. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Den Europæiske Ombudsmand.

---

(1)  EFT L 113 af 4.5.1994, s. 15.

(2)  EFT L 189 af 17.7.2008, s. 25.

(3)  EFT C 244 af 10.10.2002, s. 5.

(4)  EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

(5)  Artikel 4, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1049/2001 lyder som følger: »Hvis kun dele af det ønskede dokument er omfattet af en undtagelse, skal den resterende del af dokumentet udleveres«.

(6)  I Artikel 5, stk. 5, i bestemmelserne vedrørende gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001, der er knyttet til Kommissionens afgørelse 2001/937/EF som bilag, fastslås det, at: »En ophavsmand, der konsulteres, har en svarfrist, der ikke kan være på mindre end fem arbejdsdage, men som skal sætte Kommissionen i stand til at overholde sine egne svarfrister ...«.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/46

---

Torsdag den 25. november 201026. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2008)

P7_TA(2010)0437

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om 26. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2008) (2010/2076(INI))

2012/C 99 E/10

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen »Evalueringsrapport for EU Pilot« (KOM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen »Evalueringsrapport for EU Pilot« (KOM(2010)0070),

| — | der henviser til 25. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2007) (KOM(2008)0777), |
| --- | --- |

—

der henviser til 25. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten (2007) (KOM(2008)0777),

| — | der henviser til arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2009)1683, SEK(2009)1684, SEK(2009)1685 og SEK(2010)0182), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2009)1683, SEK(2009)1684, SEK(2009)1685 og SEK(2010)0182),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 5. september 2007»Et resultatorienteret Europa - Anvendelse af fællesskabsretten« (KOM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 5. september 2007»Et resultatorienteret Europa - Anvendelse af fællesskabsretten« (KOM(2007)0502),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 20. marts 2002 om forbindelserne med klagere i sager om overtrædelse af fællesskabsretten (KOM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 20. marts 2002 om forbindelserne med klagere i sager om overtrædelse af fællesskabsretten (KOM(2002)0141),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. februar 2008 om Kommissionens 23. årsrapport om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten (2005) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. februar 2008 om Kommissionens 23. årsrapport om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten (2005) (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om den nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystem (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juli 2008 om den nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystem (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 119, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 119, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget for Andragender (A7-0291/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget for Andragender (A7-0291/2010),

| 1. | beklager, at Kommissionen ikke har behandlet de spørgsmål, Parlamentet har taget op i sine tidligere beslutninger, navnlig ovennævnte beslutning af 21. februar 2008; noterer sig de manglende forbedringer med hensyn til gennemskuelighed, navnlig for så vidt angår projektet »EU Pilot« og spørgsmålet om menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

1.

beklager, at Kommissionen ikke har behandlet de spørgsmål, Parlamentet har taget op i sine tidligere beslutninger, navnlig ovennævnte beslutning af 21. februar 2008; noterer sig de manglende forbedringer med hensyn til gennemskuelighed, navnlig for så vidt angår projektet »EU Pilot« og spørgsmålet om menneskelige ressourcer;

| 2. | konstaterer, at Kommissionen via EU Pilot sigter mod et øget »engagement, samarbejde og partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne« (3) og i nært samarbejde med de nationale forvaltninger overvejer, hvordan man skal tackle anvendelsen af EU-retten; mener, at dette initiativ er et svar på det nye behov for samarbejde mellem alle Den Europæiske Unions institutioner af hensyn til en velfungerende, borgerfokuseret Union efter vedtagelsen af Lissabontraktaten; understreger Kommissionens forpligtelse i henhold til artikel 17 i TEU til at drage »omsorg for gennemførelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, der vedtages af institutionerne på grundlag heraf«; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at Kommissionen via EU Pilot sigter mod et øget »engagement, samarbejde og partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne« (3) og i nært samarbejde med de nationale forvaltninger overvejer, hvordan man skal tackle anvendelsen af EU-retten; mener, at dette initiativ er et svar på det nye behov for samarbejde mellem alle Den Europæiske Unions institutioner af hensyn til en velfungerende, borgerfokuseret Union efter vedtagelsen af Lissabontraktaten; understreger Kommissionens forpligtelse i henhold til artikel 17 i TEU til at drage »omsorg for gennemførelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, der vedtages af institutionerne på grundlag heraf«;

| 3. | konstaterer, at borgerne på den ene side fremstilles som havende en vigtig rolle med hensyn til at sikre overholdelsen af EU-retten i praksis (4), mens de på den anden side - i EU Pilot - i endnu højere grad udelukkes fra alle efterfølgende procedurer; mener, at dette ikke er i overensstemmelse med traktaternes højtidelige erklæringer om, at »beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt« (artikel 1 i TEU), at »Institutionerne ... sikrer åbenhed i deres arbejde« (artikel 15 i TEUF), og at »Unionen respekterer i alle sine aktiviteter princippet om lighed mellem dens borgere, der nyder lige stor opmærksomhed fra EU-institutionernes [...] side« (artikel 9 i TEU); |
| --- | --- |

3.

konstaterer, at borgerne på den ene side fremstilles som havende en vigtig rolle med hensyn til at sikre overholdelsen af EU-retten i praksis (4), mens de på den anden side - i EU Pilot - i endnu højere grad udelukkes fra alle efterfølgende procedurer; mener, at dette ikke er i overensstemmelse med traktaternes højtidelige erklæringer om, at »beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt« (artikel 1 i TEU), at »Institutionerne ... sikrer åbenhed i deres arbejde« (artikel 15 i TEUF), og at »Unionen respekterer i alle sine aktiviteter princippet om lighed mellem dens borgere, der nyder lige stor opmærksomhed fra EU-institutionernes [...] side« (artikel 9 i TEU);

| 4. | bemærker, at Kommissionen som led i gennemførelsen af EU Pilot har oprettet en »fortrolig online-database« (5) for kommunikationen mellem Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaternes myndigheder; opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet en meningsfuld adgang til denne database for at sætte det i stand til at udøve sin rolle med hensyn til at kontrollere, at Kommissionen opfylder sine forpligtelser som traktatens vogter; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at Kommissionen som led i gennemførelsen af EU Pilot har oprettet en »fortrolig online-database« (5) for kommunikationen mellem Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaternes myndigheder; opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet en meningsfuld adgang til denne database for at sætte det i stand til at udøve sin rolle med hensyn til at kontrollere, at Kommissionen opfylder sine forpligtelser som traktatens vogter;

| 5. | understreger, at unionsborgernes aktive rolle er klart fastsat i traktaten om Den Europæiske Union, navnlig i forbindelse med det europæiske borgerinitiativ; mener, at borgernes mulighed for at påvirke den lovgivningsmæssige dagsorden også er direkte forbundet med deres nuværende vigtige rolle med hensyn til at sikre, at EU-lovgivningen anvendes og efterleves korrekt, og at de relevante procedurer er gennemsigtige og pålidelige; |
| --- | --- |

5.

understreger, at unionsborgernes aktive rolle er klart fastsat i traktaten om Den Europæiske Union, navnlig i forbindelse med det europæiske borgerinitiativ; mener, at borgernes mulighed for at påvirke den lovgivningsmæssige dagsorden også er direkte forbundet med deres nuværende vigtige rolle med hensyn til at sikre, at EU-lovgivningen anvendes og efterleves korrekt, og at de relevante procedurer er gennemsigtige og pålidelige;

| 6. | bemærker, at der i Kommissionens sammenfatning vedrørende kontrollen med anvendelsen af fællesskabsretten lægges mere vægt på gennemførelsen i national lov end på anvendelsen i praksis; opfordrer Kommissionen til fuldt ud at anerkende den rolle, som andragender spiller i kontrollen med den faktiske anvendelse af fællesskabsretten; er af den opfattelse, at andragender meget ofte er de første indikatorer for, at en medlemsstat efter gennemførelsen i national lov er bagud med implementeringen af de lovgivningsmæssige foranstaltninger i praksis; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at der i Kommissionens sammenfatning vedrørende kontrollen med anvendelsen af fællesskabsretten lægges mere vægt på gennemførelsen i national lov end på anvendelsen i praksis; opfordrer Kommissionen til fuldt ud at anerkende den rolle, som andragender spiller i kontrollen med den faktiske anvendelse af fællesskabsretten; er af den opfattelse, at andragender meget ofte er de første indikatorer for, at en medlemsstat efter gennemførelsen i national lov er bagud med implementeringen af de lovgivningsmæssige foranstaltninger i praksis;

| 7. | er af den opfattelse, at Kommissionens årsberetninger om kontrol med anvendelsen af EU-retten i deres nuværende form ikke giver borgerne eller de øvrige institutioner tilstrækkelige oplysninger om, hvordan situationen virkelig ser ud med hensyn til anvendelsen af EU-retten, da Kommissionen kun omtaler formelle procedurer, der indledes over for medlemsstater, som ikke har gennemført EU-retten i deres nationale retssystemer; mener dog, at det også i meget høj grad ville være i borgernes og Parlamentets interesse at blive underrettet, når Kommissionen indleder traktatbrudsprocedurer for ukorrekt eller mangelfuld gennemførelse af EU-retten i national ret, i hvilken forbindelse der også skulle gives nærmere oplysninger om disse overtrædelser; |
| --- | --- |

7.

er af den opfattelse, at Kommissionens årsberetninger om kontrol med anvendelsen af EU-retten i deres nuværende form ikke giver borgerne eller de øvrige institutioner tilstrækkelige oplysninger om, hvordan situationen virkelig ser ud med hensyn til anvendelsen af EU-retten, da Kommissionen kun omtaler formelle procedurer, der indledes over for medlemsstater, som ikke har gennemført EU-retten i deres nationale retssystemer; mener dog, at det også i meget høj grad ville være i borgernes og Parlamentets interesse at blive underrettet, når Kommissionen indleder traktatbrudsprocedurer for ukorrekt eller mangelfuld gennemførelse af EU-retten i national ret, i hvilken forbindelse der også skulle gives nærmere oplysninger om disse overtrædelser;

| 8. | ønsker at sikre, at Kommissionen fortsætter med at fremlægge detaljerede data om alle former for overtrædelser, og at Parlamentet får fri adgang til samtlige disse data, således at det bliver i stand til at udøve sin rolle med hensyn til at kontrollere Kommissionens opfyldelse af dens forpligtelser som traktatens vogter; påpeger, at indsamlingen og kategoriseringen af disse data bør foregå i tråd med tidligere årsberetninger, således at Parlamentet kan foretage en meningsfuld vurdering af de fremskridt, der gøres af Kommissionen, uanset om en overtrædelse er blevet behandlet via EU Pilot eller den oprindelige overtrædelsesprocedure; |
| --- | --- |

8.

ønsker at sikre, at Kommissionen fortsætter med at fremlægge detaljerede data om alle former for overtrædelser, og at Parlamentet får fri adgang til samtlige disse data, således at det bliver i stand til at udøve sin rolle med hensyn til at kontrollere Kommissionens opfyldelse af dens forpligtelser som traktatens vogter; påpeger, at indsamlingen og kategoriseringen af disse data bør foregå i tråd med tidligere årsberetninger, således at Parlamentet kan foretage en meningsfuld vurdering af de fremskridt, der gøres af Kommissionen, uanset om en overtrædelse er blevet behandlet via EU Pilot eller den oprindelige overtrædelsesprocedure;

| 9. | bemærker, at forsinkelser med korrekt anvendelse, gennemførelse i national ret og håndhævelse af EU-lovgivning direkte påvirker borgernes og virksomhedernes dagligdag og udnyttelse af deres rettigheder, hvilket medfører manglende retssikkerhed og forhindrer dem i at drage fuld nytte af fordelene ved det indre marked; understreger de store omkostninger, der følger af manglende overholdelse og anvendelse af EU-lovgivning, og den deraf følgende manglende tillid til de europæiske institutioner; |
| --- | --- |

9.

bemærker, at forsinkelser med korrekt anvendelse, gennemførelse i national ret og håndhævelse af EU-lovgivning direkte påvirker borgernes og virksomhedernes dagligdag og udnyttelse af deres rettigheder, hvilket medfører manglende retssikkerhed og forhindrer dem i at drage fuld nytte af fordelene ved det indre marked; understreger de store omkostninger, der følger af manglende overholdelse og anvendelse af EU-lovgivning, og den deraf følgende manglende tillid til de europæiske institutioner;

| 10. | beklager, at nogle medlemsstater undervurderer værdien af en korrekt og rettidig anvendelse af EU-lovgivningen; opfordrer dem indtrængende til på hensigtsmæssig vis at opprioritere gennemførelse i national ret og anvendelse med henblik på at undgå forsinkelser; |
| --- | --- |

10.

beklager, at nogle medlemsstater undervurderer værdien af en korrekt og rettidig anvendelse af EU-lovgivningen; opfordrer dem indtrængende til på hensigtsmæssig vis at opprioritere gennemførelse i national ret og anvendelse med henblik på at undgå forsinkelser;

| 11. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en »procedurekodeks« i form af en forordning i henhold til det nye retsgrundlag i artikel 298 i TEUF med angivelse af de forskellige aspekter af traktatbrudsproceduren, herunder meddelelser, tidsfrister, retten til at blive hørt, forpligtelsen til at angive grunde osv. med henblik på at styrke borgernes rettigheder og gennemskueligheden; minder Kommissionen om, at dens meddelelse fra 2002 udgør et vigtigt referencegrundlag for udarbejdelsen af en sådan »procedurekodeks«; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Kommissionen til at foreslå en »procedurekodeks« i form af en forordning i henhold til det nye retsgrundlag i artikel 298 i TEUF med angivelse af de forskellige aspekter af traktatbrudsproceduren, herunder meddelelser, tidsfrister, retten til at blive hørt, forpligtelsen til at angive grunde osv. med henblik på at styrke borgernes rettigheder og gennemskueligheden; minder Kommissionen om, at dens meddelelse fra 2002 udgør et vigtigt referencegrundlag for udarbejdelsen af en sådan »procedurekodeks«;

| 12. | erindrer om, at Retsudvalget for nylig har nedsat en arbejdsgruppe om EU's forvaltningsret, som skal undersøge, om en kodificering af EU's forvaltningsret er mulig, og hvad et sådant projekt vil indebære i praksis; mener, at denne arbejdsgruppes konklusioner bør tages i betragtning i forbindelse med drøftelserne om en europæisk forvaltningskodeks; |
| --- | --- |

12.

erindrer om, at Retsudvalget for nylig har nedsat en arbejdsgruppe om EU's forvaltningsret, som skal undersøge, om en kodificering af EU's forvaltningsret er mulig, og hvad et sådant projekt vil indebære i praksis; mener, at denne arbejdsgruppes konklusioner bør tages i betragtning i forbindelse med drøftelserne om en europæisk forvaltningskodeks;

| 13. | minder om, at Retsudvalget for nylig enstemmigt vedtog en skrivelse til støtte for en andragers opfattelser og krav om en standardiseret administrativ procedure for kontrol med og håndhævelse af EU-retten, der respekterer Kommissionens skønsmæssige beføjelser med hensyn til, hvornår og mod hvem der skal indledes retsforfølgning, samtidig med at disse skønsmæssige beføjelser skulle begrænses, så de ligger inden for rammerne af god administrativ praksis (6); |
| --- | --- |

13.

minder om, at Retsudvalget for nylig enstemmigt vedtog en skrivelse til støtte for en andragers opfattelser og krav om en standardiseret administrativ procedure for kontrol med og håndhævelse af EU-retten, der respekterer Kommissionens skønsmæssige beføjelser med hensyn til, hvornår og mod hvem der skal indledes retsforfølgning, samtidig med at disse skønsmæssige beføjelser skulle begrænses, så de ligger inden for rammerne af god administrativ praksis (6);

| 14. | erindrer om, at Kommissionen med sin overordnede rolle som traktaternes vogter skal sikre, at medlemsstaterne anvender EU-lovgivningen korrekt og betids; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af alle de beføjelser, den er tildelt i traktaterne, navnlig de nye bestemmelser i artikel 260 TEUF om medlemsstaternes manglende meddelelse af gennemførelsesforanstaltninger til et direktiv; |
| --- | --- |

14.

erindrer om, at Kommissionen med sin overordnede rolle som traktaternes vogter skal sikre, at medlemsstaterne anvender EU-lovgivningen korrekt og betids; opfordrer Kommissionen til at gøre brug af alle de beføjelser, den er tildelt i traktaterne, navnlig de nye bestemmelser i artikel 260 TEUF om medlemsstaternes manglende meddelelse af gennemførelsesforanstaltninger til et direktiv;

| 15. | minder om Parlamentets beslutning af 9. februar 2010 om en revideret rammeaftale mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (7), hvori det opfordrer Kommissionen til at »stille sammenfattende oplysninger til rådighed for Parlamentet om alle traktatbrudsprocedurer fra åbningsskrivelsen, herunder - efter anmodning fra Parlamentet - ... om de områder, der berøres af traktatbrudsproceduren« (8); |
| --- | --- |

15.

minder om Parlamentets beslutning af 9. februar 2010 om en revideret rammeaftale mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (7), hvori det opfordrer Kommissionen til at »stille sammenfattende oplysninger til rådighed for Parlamentet om alle traktatbrudsprocedurer fra åbningsskrivelsen, herunder - efter anmodning fra Parlamentet - ... om de områder, der berøres af traktatbrudsproceduren« (8);

| 16. | mener, at EU-borgerne bør kunne forvente den samme grad af gennemsigtighed fra Kommissionens side, hvad enten de indgiver en formel klage eller udøver deres ret til at indgive andragender i henhold til traktaten; anmoder derfor om, at Udvalget for Andragender får klare oplysninger om, på hvilket stadie de overtrædelsesprocedurer, der også er omfattet af et åbent andragende, befinder sig; opfordrer endvidere Kommissionen til over for Udvalget for Andragender og den brede offentlighed at gøre det helt klart, hvilken sagsgang der følges ved behandlingen af forespørgsler og klager; |
| --- | --- |

16.

mener, at EU-borgerne bør kunne forvente den samme grad af gennemsigtighed fra Kommissionens side, hvad enten de indgiver en formel klage eller udøver deres ret til at indgive andragender i henhold til traktaten; anmoder derfor om, at Udvalget for Andragender får klare oplysninger om, på hvilket stadie de overtrædelsesprocedurer, der også er omfattet af et åbent andragende, befinder sig; opfordrer endvidere Kommissionen til over for Udvalget for Andragender og den brede offentlighed at gøre det helt klart, hvilken sagsgang der følges ved behandlingen af forespørgsler og klager;

| 17. | støtter de foranstaltninger, som Kommissionen har planlagt for 2009 og fremover for at sikre medlemsstaternes overholdelse af EU-lovgivningen, og anmoder om at blive inddraget i overtrædelsesprocedurerne i sager, hvor der stadig er tale om uafsluttede andragender, f.eks. sagerne om Campania og affaldslovgivning og sagerne om Spanien og vandforvaltningslovgivning; |
| --- | --- |

17.

støtter de foranstaltninger, som Kommissionen har planlagt for 2009 og fremover for at sikre medlemsstaternes overholdelse af EU-lovgivningen, og anmoder om at blive inddraget i overtrædelsesprocedurerne i sager, hvor der stadig er tale om uafsluttede andragender, f.eks. sagerne om Campania og affaldslovgivning og sagerne om Spanien og vandforvaltningslovgivning;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet relevante data, således at der kan foretages en analyse af, hvilke yderligere fordele EU Pilot indebærer for den eksisterende procedure for forvaltning af traktatbrudssager, hvilket ville begrunde en yderligere udvidelse af projektet; mener, at disse data f.eks. bør gøre det muligt for Parlamentet at kontrollere, om de ti uger, der indrømmes en medlemsstat for at finde en løsning på en konkret sag, ikke yderligere har forsinket indledningen af en traktatbrudsprocedure, hvis varighed allerede er yderst lang og ubegrænset; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at forelægge Parlamentet relevante data, således at der kan foretages en analyse af, hvilke yderligere fordele EU Pilot indebærer for den eksisterende procedure for forvaltning af traktatbrudssager, hvilket ville begrunde en yderligere udvidelse af projektet; mener, at disse data f.eks. bør gøre det muligt for Parlamentet at kontrollere, om de ti uger, der indrømmes en medlemsstat for at finde en løsning på en konkret sag, ikke yderligere har forsinket indledningen af en traktatbrudsprocedure, hvis varighed allerede er yderst lang og ubegrænset;

| 19. | bemærker med særlig interesse Kommissionens forpligtelse til systematisk at komme med en vurdering af svar på en klage afgivet af en medlemsstat; opfordrer Kommissionen til at foretage en sådan vurdering med størst mulig omhu og efter nøje gennemgang af sagen; opfordrer til en præcisering af klagerens rolle i vurderingsprocessen; |
| --- | --- |

19.

bemærker med særlig interesse Kommissionens forpligtelse til systematisk at komme med en vurdering af svar på en klage afgivet af en medlemsstat; opfordrer Kommissionen til at foretage en sådan vurdering med størst mulig omhu og efter nøje gennemgang af sagen; opfordrer til en præcisering af klagerens rolle i vurderingsprocessen;

| 20. | anmoder Kommissionen om at tildele tilstrækkelige ressourcer, således at den i fuldt omfang kan overvåge anvendelsen af EU-retten, tage egne sager op og udvikle prioriteringer for stærkere og systematiske foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til, således som der gentagne gange er anmodet om, at forelægge Parlamentet klare og omfattende data om de ressourcer, der er afsat til behandling af traktatbrudssager i de forskellige generaldirektorater, og om de ressourcer, der er tildelt projektet EU Pilot; minder Kommissionen om, at Parlamentet har forpligtet sig til at støtte Kommissionen via øgede budgetbevillinger til øgede ressourcer; |
| --- | --- |

20.

anmoder Kommissionen om at tildele tilstrækkelige ressourcer, således at den i fuldt omfang kan overvåge anvendelsen af EU-retten, tage egne sager op og udvikle prioriteringer for stærkere og systematiske foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til, således som der gentagne gange er anmodet om, at forelægge Parlamentet klare og omfattende data om de ressourcer, der er afsat til behandling af traktatbrudssager i de forskellige generaldirektorater, og om de ressourcer, der er tildelt projektet EU Pilot; minder Kommissionen om, at Parlamentet har forpligtet sig til at støtte Kommissionen via øgede budgetbevillinger til øgede ressourcer;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at overveje innovative mekanismer, såsom den gensidige evalueringsprocedure, der er fastlagt i servicedirektivet, for at sikre en mere effektiv anvendelse af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at overveje innovative mekanismer, såsom den gensidige evalueringsprocedure, der er fastlagt i servicedirektivet, for at sikre en mere effektiv anvendelse af EU-lovgivningen;

| 22. | glæder sig over oprettelsen af kvikskranken for borgere, som søger rådgivning eller regres eller ønsker at indgive en klage gennem »Dit Europa« (9); mener, at behovet for oplysning og vejledning er steget eksponentielt med tilføjelsen af det meget omtalte borgerinitiativ (artikel 11, stk. 4, i TEU) til listen over instrumenter til fremme af borgernes deltagelse; ønsker at deltage i udviklingen af dette websted for at sikre sammenhæng med sine egne planer om tilvejebringelse af bedre vejledning for borgerne; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over oprettelsen af kvikskranken for borgere, som søger rådgivning eller regres eller ønsker at indgive en klage gennem »Dit Europa« (9); mener, at behovet for oplysning og vejledning er steget eksponentielt med tilføjelsen af det meget omtalte borgerinitiativ (artikel 11, stk. 4, i TEU) til listen over instrumenter til fremme af borgernes deltagelse; ønsker at deltage i udviklingen af dette websted for at sikre sammenhæng med sine egne planer om tilvejebringelse af bedre vejledning for borgerne;

| 23. | erindrer om Rådets tilsagn om at tilskynde medlemsstaterne til at udarbejde og offentliggøre tabeller, der tydeliggør forbindelsen mellem direktiver og nationale gennemførelsesforanstaltninger; understreger, at sådanne tabeller er afgørende, hvis Kommissionen effektivt skal kunne kontrollere gennemførelsesforanstaltningerne i samtlige medlemsstater; |
| --- | --- |

23.

erindrer om Rådets tilsagn om at tilskynde medlemsstaterne til at udarbejde og offentliggøre tabeller, der tydeliggør forbindelsen mellem direktiver og nationale gennemførelsesforanstaltninger; understreger, at sådanne tabeller er afgørende, hvis Kommissionen effektivt skal kunne kontrollere gennemførelsesforanstaltningerne i samtlige medlemsstater;

| 24. | opfordrer indtrængende til, at Parlamentets rolle i forbindelse med anvendelsen, håndhævelsen og overvågningen af bestemmelserne vedrørende det indre marked styrkes; støtter idéen om et årligt forum for det indre marked; |
| --- | --- |

24.

opfordrer indtrængende til, at Parlamentets rolle i forbindelse med anvendelsen, håndhævelsen og overvågningen af bestemmelserne vedrørende det indre marked styrkes; støtter idéen om et årligt forum for det indre marked;

| 25. | understreger den centrale rolle, som resultattavlen for det indre marked og resultattavlen for forbrugermarkederne spiller i forbindelse med en mere effektiv anvendelse af overvågnings- og benchmarking-instrumenter, der udgør en vigtig indirekte kontrolmekanisme; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for tilstrækkelig finansiering og personale, så det sikres, at resultattavlen for forbrugermarkederne kan udvikles yderligere; |
| --- | --- |

25.

understreger den centrale rolle, som resultattavlen for det indre marked og resultattavlen for forbrugermarkederne spiller i forbindelse med en mere effektiv anvendelse af overvågnings- og benchmarking-instrumenter, der udgør en vigtig indirekte kontrolmekanisme; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for tilstrækkelig finansiering og personale, så det sikres, at resultattavlen for forbrugermarkederne kan udvikles yderligere;

| 26. | bemærker, at de nationale domstole spiller en væsentlig rolle, når det gælder anvendelsen af EU-retten, og støtter fuldt ud EU's bestræbelser på at styrke og koordinere den retslige uddannelse for nationale dommere, aktører inden for retsvæsenet og tjenestemænd i de nationale forvaltninger; |
| --- | --- |

26.

bemærker, at de nationale domstole spiller en væsentlig rolle, når det gælder anvendelsen af EU-retten, og støtter fuldt ud EU's bestræbelser på at styrke og koordinere den retslige uddannelse for nationale dommere, aktører inden for retsvæsenet og tjenestemænd i de nationale forvaltninger;

| 27. | mener, at når Kommissionen indleder en overtrædelsesprocedure mod en medlemsstat, bør den også udsende en meddelelse om, at den retsakt, som er i strid med EU's lovgivning, kan anfægtes af de berørte borgere i den pågældende medlemsstat ved deres nationale domstole; |
| --- | --- |

27.

mener, at når Kommissionen indleder en overtrædelsesprocedure mod en medlemsstat, bør den også udsende en meddelelse om, at den retsakt, som er i strid med EU's lovgivning, kan anfægtes af de berørte borgere i den pågældende medlemsstat ved deres nationale domstole;

| 28. | erindrer om sin beslutning af 17. juni 2010 om juridisk uddannelse på det civil- og handelsretlige område; mener, at det er af afgørende betydning, at den juridiske uddannelse styrkes, bl.a. i forbindelse med handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet; |
| --- | --- |

28.

erindrer om sin beslutning af 17. juni 2010 om juridisk uddannelse på det civil- og handelsretlige område; mener, at det er af afgørende betydning, at den juridiske uddannelse styrkes, bl.a. i forbindelse med handlingsplanen om gennemførelse af Stockholmprogrammet;

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Domstolen, Den Europæiske Ombudsmand samt til medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

29.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Domstolen, Den Europæiske Ombudsmand samt til medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  EUT C 184 E af 6.8.2009, s. 63.

(2)  EUT C 294 af 3.12.2009, s. 27.

(3)  Evalueringsrapport for EU Pilot, s. 2.

(4)  Kommissionens meddelelse fra 2002, s. 5: »Kommissionen [har] i sine årsrapporter om kontrollen med overholdelsen af fællesskabsretten anerkendt den væsentlige rolle, klagerne spiller ved afsløring af overtrædelser af fællesskabsretten«.

(5)  Rapport fra Kommissionen »Evalueringsrapport for EU Pilot« (KOM(2010)0070), s. 2.

(6)  »Skønsmæssige beføjelser kan meget vel være et nødvendigt onde i moderne ledelse. Absolutte skønsmæssige beføjelser ledsaget af manglende gennemsigtighed er imidlertid grundlæggende i strid med retsstatsprincippet.« - Betænkning af Frassoni (2005/2150(INI) om Kommissionens 21. og 22. årsberetning om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten (2003 og 2004), s. 17 i begrundelsen.

(7)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0009.

(8)  Idem, punkt 3, litra e), femte led.

(9)  http://ec.europa.eu/youreurope/

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/50

---

Torsdag den 25. november 2010Public service radio- og tv-virksomhed i den digitale tidsalder: fremtiden for det tosidede radio- og tv-system

P7_TA(2010)0438

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om public service radio- og tv-virksomhed i den digitale tidsalder: det tostrengede systems fremtid (2010/2028(INI))

2012/C 99 E/11

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 14 og artikel 106, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 14 og artikel 106, stk. 2,

| — | der henviser til protokol nr. 29, der er knyttet som bilag til TEU, om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 29, der er knyttet som bilag til TEU, om offentlig radio- og tv-virksomhed i medlemsstaterne,

| — | der henviser til artikel 11, stk. 2, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11, stk. 2, i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. september 1996 om de offentlige tv-tjenesters rolle i multimediesamfundet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. september 1996 om de offentlige tv-tjenesters rolle i multimediesamfundet (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. september 2008 om mediekoncentration og mediepluralisme i Den Europæiske Union (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. september 2008 om mediekoncentration og mediepluralisme i Den Europæiske Union (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2008 om mediekendskab i en digital verden (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2008 om mediekendskab i en digital verden (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2009 om anvendelse af statsstøttereglerne på public service radio- og tv-virksomhed (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juli 2009 om anvendelse af statsstøttereglerne på public service radio- og tv-virksomhed (5),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om mediepluralisme i EU's medlemsstater (SEK(2007)0032), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument om mediepluralisme i EU's medlemsstater (SEK(2007)0032),

| — | der henviser til henstilling nr. R(96)10 af 11. september 1996 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om garanti for public service-mediernes uafhængighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling nr. R(96)10 af 11. september 1996 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om garanti for public service-mediernes uafhængighed,

| — | der henviser til resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 25. januar 1999, om public service radio- og tv-virksomhed (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 25. januar 1999, om public service radio- og tv-virksomhed (6),

| — | der henviser til henstilling nr. CM Rec(2007)2 af 31. januar 2007 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om mediepluralisme og medieindholds mangfoldighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling nr. CM Rec(2007)2 af 31. januar 2007 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om mediepluralisme og medieindholds mangfoldighed,

| — | der henviser til henstilling nr. CM/Rec(2007)3 af 31. januar 2007 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om public service mediernes rolle i informationssamfundet, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling nr. CM/Rec(2007)3 af 31. januar 2007 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om public service mediernes rolle i informationssamfundet,

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings henstilling nr. 1878(2009) af 25. juni 2009 om finansiering af public service radio- og tv-virksomheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings henstilling nr. 1878(2009) af 25. juni 2009 om finansiering af public service radio- og tv-virksomheder,

| — | der henviser til erklæring af 27. september 2006 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om public service-mediernes uafhængighed i medlemsstaterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 27. september 2006 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om public service-mediernes uafhængighed i medlemsstaterne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0286/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget (A7-0286/2010),

| A. | der henviser til, at i et europæisk demokratisk samfund afhænger borgernes deltagelse i den offentlige debat og adgang til information i den digitale verden af en levende og konkurrencedygtig audiovisuel og skreven presse, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at i et europæisk demokratisk samfund afhænger borgernes deltagelse i den offentlige debat og adgang til information i den digitale verden af en levende og konkurrencedygtig audiovisuel og skreven presse,

| B. | der henviser til, at radio og tv er blandt de vigtigste informationskilder, som borgerne i EU's medlemsstater har adgang til, og i sig selv er vigtige faktorer for udformningen af befolkningens værdier og holdninger, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at radio og tv er blandt de vigtigste informationskilder, som borgerne i EU's medlemsstater har adgang til, og i sig selv er vigtige faktorer for udformningen af befolkningens værdier og holdninger,

| C. | der henviser til, at både offentlige og private radio- og tv-virksomheder spiller en afgørende rolle for europæisk audiovisuel produktion, kulturel diversitet og identitet, information, mangfoldighed, social samhørighed samt fremmer de grundlæggende rettigheder og demokratiet, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at både offentlige og private radio- og tv-virksomheder spiller en afgørende rolle for europæisk audiovisuel produktion, kulturel diversitet og identitet, information, mangfoldighed, social samhørighed samt fremmer de grundlæggende rettigheder og demokratiet,

| D. | der henviser til, at public service radio- og tv-virksomheder spiller en ledende rolle, hvad angår at stimulere og udnytte den teknologiske udvikling for at tilbyde indholdet til offentligheden gennem innovative medie- og distributionsteknikker, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at public service radio- og tv-virksomheder spiller en ledende rolle, hvad angår at stimulere og udnytte den teknologiske udvikling for at tilbyde indholdet til offentligheden gennem innovative medie- og distributionsteknikker,

| E. | der henviser til, at EU's audiovisuelle landskab er unikt og karakteriseret ved det, som er blevet beskrevet som »det tostrengede system«, der er baseret på en reel balance mellem offentlige og private programudbydere, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's audiovisuelle landskab er unikt og karakteriseret ved det, som er blevet beskrevet som »det tostrengede system«, der er baseret på en reel balance mellem offentlige og private programudbydere,

| F. | der henviser til, at det er i offentlighedens interesse at have et effektivt tostrenget system med en reel balance mellem offentlige og private programudbydere, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er i offentlighedens interesse at have et effektivt tostrenget system med en reel balance mellem offentlige og private programudbydere,

| G. | der henviser til, at sameksistensen af offentlige og private programudbydere har sikret et varieret udbud af frit tilgængelige programmer, som er til fordel for alle EU's borgere og bidrager til mediepluralisme, kulturel og sproglig mangfoldighed, redaktionel konkurrence (med hensyn til indholdets kvalitet og forskellighed) samt ytringsfrihed, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at sameksistensen af offentlige og private programudbydere har sikret et varieret udbud af frit tilgængelige programmer, som er til fordel for alle EU's borgere og bidrager til mediepluralisme, kulturel og sproglig mangfoldighed, redaktionel konkurrence (med hensyn til indholdets kvalitet og forskellighed) samt ytringsfrihed,

| H. | der henviser til, at EU lægger særlig vægt på det tostrengede systems rolle i forhold til at bidrage til produktion og udbredelse af EU-indhold, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU lægger særlig vægt på det tostrengede systems rolle i forhold til at bidrage til produktion og udbredelse af EU-indhold,

| I. | der henviser til, at ændringer i det audiovisuelle landskab i løbet af de seneste år, med udvikling af digitale teknologier, private betalingsplatforme og nye online medieaktører, har haft indflydelse på det traditionelle tostrengede system og redaktionel konkurrence (med hensyn til kvalitet og forskellighed) og gjort det nødvendigt for offentlige og private programudbydere at differentiere deres aktiviteter og overveje nye distributionsplatforme, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ændringer i det audiovisuelle landskab i løbet af de seneste år, med udvikling af digitale teknologier, private betalingsplatforme og nye online medieaktører, har haft indflydelse på det traditionelle tostrengede system og redaktionel konkurrence (med hensyn til kvalitet og forskellighed) og gjort det nødvendigt for offentlige og private programudbydere at differentiere deres aktiviteter og overveje nye distributionsplatforme,

| J. | der henviser til, at de nye teknologiers udbredelse har ændret EU-borgernes adgang til medier og information, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de nye teknologiers udbredelse har ændret EU-borgernes adgang til medier og information,

| K. | der henviser til, at de traditionelle grænser i mediesektoren ikke længere kan bevares i online-miljøet, da traditionelle medier ikke kan overleve uden at udvide deres virksomhed til nye platforme (sms-tjenester, internetsider, applikationer til smartphones osv.) i overensstemmelse med målene i EU's digitale dagsorden, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de traditionelle grænser i mediesektoren ikke længere kan bevares i online-miljøet, da traditionelle medier ikke kan overleve uden at udvide deres virksomhed til nye platforme (sms-tjenester, internetsider, applikationer til smartphones osv.) i overensstemmelse med målene i EU's digitale dagsorden,

| L. | der henviser til, at aviser og magasiner er, og fortsat bør være, vigtige komponenter i et mangfoldigt og varieret europæisk medielandskab, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at aviser og magasiner er, og fortsat bør være, vigtige komponenter i et mangfoldigt og varieret europæisk medielandskab,

| M. | der henviser til, at telekommunikations- og internetudbydere samt søgemaskiner spiller en stadig vigtigere rolle i det nye mediemiljø, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at telekommunikations- og internetudbydere samt søgemaskiner spiller en stadig vigtigere rolle i det nye mediemiljø,

| N. | der henviser til, at i den digitale tidsalder, som er karakteriseret ved øgede valgmuligheder for forbrugerne, men også en risiko for opdeling af publikum, større mediekoncentration, forøgelse af antallet af vertikalt integrerede medievirksomheder samt udvikling hen imod betalingstjenester og kryptering, bidrager public service radio- og tv-virksomheder, som de bør, til opretholdelsen af et offentligt rum, idet de leverer et programudbud af høj kvalitet og med et socialt indhold, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at i den digitale tidsalder, som er karakteriseret ved øgede valgmuligheder for forbrugerne, men også en risiko for opdeling af publikum, større mediekoncentration, forøgelse af antallet af vertikalt integrerede medievirksomheder samt udvikling hen imod betalingstjenester og kryptering, bidrager public service radio- og tv-virksomheder, som de bør, til opretholdelsen af et offentligt rum, idet de leverer et programudbud af høj kvalitet og med et socialt indhold,

| O. | der henviser til, at public service radio- og tv-virksomhed i visse medlemsstater stadig ikke er tilstrækkeligt rodfæstet socialt og ikke får tildelt tilstrækkelige ressourcer, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at public service radio- og tv-virksomhed i visse medlemsstater stadig ikke er tilstrækkeligt rodfæstet socialt og ikke får tildelt tilstrækkelige ressourcer,

| P. | der henviser til, at public service-virksomheder i nogle medlemsstater konfronteres med store problemer, der bringer deres politiske uafhængighed, deres levedygtighed og økonomiske grundlag i fare, hvilket udgør en direkte trussel for det tostrengede systems videre eksistens, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at public service-virksomheder i nogle medlemsstater konfronteres med store problemer, der bringer deres politiske uafhængighed, deres levedygtighed og økonomiske grundlag i fare, hvilket udgør en direkte trussel for det tostrengede systems videre eksistens,

| Q. | der henviser til, at reklamefinansieret tv på det seneste har fået økonomiske problemer på grund af nedgangen i reklameindtægter, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at reklamefinansieret tv på det seneste har fået økonomiske problemer på grund af nedgangen i reklameindtægter,

| R. | der henviser til, at det ligger inden for medlemsstaternes enekompetence at definere public service-mediernes rolle og sikre finansieringen af public service radio- og tv-virksomheder i overensstemmelse med principperne i Amsterdamprotokollen, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det ligger inden for medlemsstaternes enekompetence at definere public service-mediernes rolle og sikre finansieringen af public service radio- og tv-virksomheder i overensstemmelse med principperne i Amsterdamprotokollen,

| S. | der henviser til, at public service-medier skal have tilstrækkelig offentlig støtte, adgang til relevante nye teknologier og platforme samt en stabil og forudselig regelramme, således at de har mulighed for at varetage deres opgave, for så vidt angår at levere kulturelt og nyhedsmæssigt indhold af høj kvalitet, og således klart forbedre mediekendskabet til glæde for offentligheden, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at public service-medier skal have tilstrækkelig offentlig støtte, adgang til relevante nye teknologier og platforme samt en stabil og forudselig regelramme, således at de har mulighed for at varetage deres opgave, for så vidt angår at levere kulturelt og nyhedsmæssigt indhold af høj kvalitet, og således klart forbedre mediekendskabet til glæde for offentligheden,

| T. | der henviser til, at det er muligt at forbedre public service-virksomhed gennem udveksling af erfaringer og bedste praksis medlemsstaterne imellem, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det er muligt at forbedre public service-virksomhed gennem udveksling af erfaringer og bedste praksis medlemsstaterne imellem,

| U. | der henviser til, at overholdelse af de europæiske standarder for ytringsfrihed, mediemangfoldighed og public service-mediers uafhængighed, rolle og finansiering, bør prioriteres af alle medlemsstaterne, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at overholdelse af de europæiske standarder for ytringsfrihed, mediemangfoldighed og public service-mediers uafhængighed, rolle og finansiering, bør prioriteres af alle medlemsstaterne,

| V. | der henviser til, at EU for øjeblikket ikke råder over hensigtsmæssige instrumenter til at overvåge og reagere på trusler mod public service-medier eller mod det tostrengede system i EU's medlemsstater eller specifikke regioner, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at EU for øjeblikket ikke råder over hensigtsmæssige instrumenter til at overvåge og reagere på trusler mod public service-medier eller mod det tostrengede system i EU's medlemsstater eller specifikke regioner,

| 1. | gentager, at det går ind for det tostrengede system, hvor private og offentlige medier spiller hver deres respektive roller uafhængigt af politisk og økonomisk pres, og at adgang til information af højeste kvalitet skal sikres uanset forbrugernes mulighed for at betale; |
| --- | --- |

1.

gentager, at det går ind for det tostrengede system, hvor private og offentlige medier spiller hver deres respektive roller uafhængigt af politisk og økonomisk pres, og at adgang til information af højeste kvalitet skal sikres uanset forbrugernes mulighed for at betale;

| 2. | understreger især den grundlæggende rolle, som et reelt afbalanceret europæisk tostrenget system spiller for fremme af demokratiet, social samhørighed og integration samt ytringsfrihed, og navnlig bevarelse og fremme af mediepluralisme, mediekendskab og kulturel og sproglig mangfoldighed samt overholdelse af europæiske standarder for pressefrihed; |
| --- | --- |

2.

understreger især den grundlæggende rolle, som et reelt afbalanceret europæisk tostrenget system spiller for fremme af demokratiet, social samhørighed og integration samt ytringsfrihed, og navnlig bevarelse og fremme af mediepluralisme, mediekendskab og kulturel og sproglig mangfoldighed samt overholdelse af europæiske standarder for pressefrihed;

| 3. | bemærker, at de offentlige og private mediers sameksistens i høj grad har medvirket til innovation i og diversificering af programudbuddet og haft en positiv indvirkning på kvaliteten; |
| --- | --- |

3.

bemærker, at de offentlige og private mediers sameksistens i høj grad har medvirket til innovation i og diversificering af programudbuddet og haft en positiv indvirkning på kvaliteten;

| 4. | gentager behovet for at opretholde en uafhængig, stærk og levende public service radio- og tv-virksomhed, samtidig med at den tilpasses kravene i den digitale tidsalder, og opfordrer til, at der iværksættes konkrete foranstaltninger med henblik på at nå dette mål; |
| --- | --- |

4.

gentager behovet for at opretholde en uafhængig, stærk og levende public service radio- og tv-virksomhed, samtidig med at den tilpasses kravene i den digitale tidsalder, og opfordrer til, at der iværksættes konkrete foranstaltninger med henblik på at nå dette mål;

| 5. | understreger i denne forbindelse den særlige opgave, som public service radio- og tv-udbydere har i forhold til at dyrke et offentligt rum ved at gøre medieindhold af offentlig interesse tilgængelig for alle via alle relevante platforme i den digitale tidsalder; |
| --- | --- |

5.

understreger i denne forbindelse den særlige opgave, som public service radio- og tv-udbydere har i forhold til at dyrke et offentligt rum ved at gøre medieindhold af offentlig interesse tilgængelig for alle via alle relevante platforme i den digitale tidsalder;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til at gøre det muligt for public service radio- og tv-udbydere at drage fordel af de nye digitale teknologier og sikre, at den brede befolkning nyder godt af fordelene ved moderne audiovisuelle tjenester; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til at gøre det muligt for public service radio- og tv-udbydere at drage fordel af de nye digitale teknologier og sikre, at den brede befolkning nyder godt af fordelene ved moderne audiovisuelle tjenester;

| 7. | opfordrer i denne forbindelse public service radio- og tv-udbyderne til at strukturere sig på en sådan måde, at de kan udbyde et attraktivt indhold af høj kvalitet online med henblik på at nå de unge, der næsten udelukkende anvender medier via internettet; |
| --- | --- |

7.

opfordrer i denne forbindelse public service radio- og tv-udbyderne til at strukturere sig på en sådan måde, at de kan udbyde et attraktivt indhold af høj kvalitet online med henblik på at nå de unge, der næsten udelukkende anvender medier via internettet;

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at arbejde for at undgå, at der opstår en digital kløft - f.eks. mellem by- og landområder - og til at sikre, at alle individer i alle regioner med digitaliseringen har lige adgang til public service radio- og tv-programmer; |
| --- | --- |

8.

opfordrer medlemsstaterne til at arbejde for at undgå, at der opstår en digital kløft - f.eks. mellem by- og landområder - og til at sikre, at alle individer i alle regioner med digitaliseringen har lige adgang til public service radio- og tv-programmer;

| 9. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overveje mulighederne for at gøre det nemmere for forbrugerne at skifte fra analogt til digitalt tv; |
| --- | --- |

9.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overveje mulighederne for at gøre det nemmere for forbrugerne at skifte fra analogt til digitalt tv;

| 10. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til præcist at definere public service-udbydernes roller, således at de kan bevare deres særlige egenskaber, idet de forpligter sig til original audiovisuel produktion og programudbud og journalistik af høj kvalitet uafhængig af kommercielle overvejelser og politisk indflydelse, hvilket netop er deres særlige kendetegn; understreger, at disse roller bør defineres så præcist som muligt, men under behørig hensyn til udbydernes programuafhængighed; |
| --- | --- |

10.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til præcist at definere public service-udbydernes roller, således at de kan bevare deres særlige egenskaber, idet de forpligter sig til original audiovisuel produktion og programudbud og journalistik af høj kvalitet uafhængig af kommercielle overvejelser og politisk indflydelse, hvilket netop er deres særlige kendetegn; understreger, at disse roller bør defineres så præcist som muligt, men under behørig hensyn til udbydernes programuafhængighed;

| 11. | minder om, at public service-udbydere i overensstemmelse med princippet om teknologisk neutralitet og inden for rammerne af deres opgave skal have mulighed for at tilbyde deres tjenester, herunder nye tjenester, på alle platforme; |
| --- | --- |

11.

minder om, at public service-udbydere i overensstemmelse med princippet om teknologisk neutralitet og inden for rammerne af deres opgave skal have mulighed for at tilbyde deres tjenester, herunder nye tjenester, på alle platforme;

| 12. | understreger, at der i nogle medlemsstater mangler lovgivning vedrørende aktiviteter inden for public service radio- og tv-virksomhed på internettet, og at dette kan påvirke sektorens evne til at udvide sig til nye platforme; |
| --- | --- |

12.

understreger, at der i nogle medlemsstater mangler lovgivning vedrørende aktiviteter inden for public service radio- og tv-virksomhed på internettet, og at dette kan påvirke sektorens evne til at udvide sig til nye platforme;

| 13. | minder om, at jordbaserede sendeplatforme, der bygger på åbne standarder og muliggør interoperabilitet, spiller en afgørende rolle i forbindelse med det tostrengede system og udgør et ideelt instrument til levering af gratis og let tilgængelige audiovisuelle tjenester til brugerne, der er bedre tilpasset opdelingen af de lokale markeder og således bedre kan leve op til de lokale kulturelle og sociale forventninger; |
| --- | --- |

13.

minder om, at jordbaserede sendeplatforme, der bygger på åbne standarder og muliggør interoperabilitet, spiller en afgørende rolle i forbindelse med det tostrengede system og udgør et ideelt instrument til levering af gratis og let tilgængelige audiovisuelle tjenester til brugerne, der er bedre tilpasset opdelingen af de lokale markeder og således bedre kan leve op til de lokale kulturelle og sociale forventninger;

| 14. | noterer sig Kommissionens meddelelse om radio- og tv-virksomhed af juli 2009, der anerkender public service-udbyderes ret til at anvende alle passende sendeplatforme, og som bekræfter, at det er medlemsstaterne, der har kompetence til at fastlægge public service radio- og tv-udbyderes mission, finansiering og organisation, samtidig med at de anerkender Kommissionens ansvar for at gribe ind i tilfælde af åbenlyse fejl, og opfordrer medlemsstaterne til at opretholde en balance mellem de udbudte digitale medietjenester for at sikre retfærdig konkurrence mellem offentlige og private medier og derved bevare et levende medielandskab i onlinemiljøet; |
| --- | --- |

14.

noterer sig Kommissionens meddelelse om radio- og tv-virksomhed af juli 2009, der anerkender public service-udbyderes ret til at anvende alle passende sendeplatforme, og som bekræfter, at det er medlemsstaterne, der har kompetence til at fastlægge public service radio- og tv-udbyderes mission, finansiering og organisation, samtidig med at de anerkender Kommissionens ansvar for at gribe ind i tilfælde af åbenlyse fejl, og opfordrer medlemsstaterne til at opretholde en balance mellem de udbudte digitale medietjenester for at sikre retfærdig konkurrence mellem offentlige og private medier og derved bevare et levende medielandskab i onlinemiljøet;

| 15. | glæder sig over anerkendelsen af princippet om teknologisk neutralitet og af behovet for at respektere public service-udbyderes redaktionelle uafhængighed, samtidig med at der tages behørigt hensyn til deres behov for en stabil og sikker finansiering; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over anerkendelsen af princippet om teknologisk neutralitet og af behovet for at respektere public service-udbyderes redaktionelle uafhængighed, samtidig med at der tages behørigt hensyn til deres behov for en stabil og sikker finansiering;

| 16. | bemærker imidlertid, at omkostningerne forbundet med (eksisterende) forebyggende forsøg er betydelige, og understreger sin tilslutning til forholdsmæssige evalueringer; |
| --- | --- |

16.

bemærker imidlertid, at omkostningerne forbundet med (eksisterende) forebyggende forsøg er betydelige, og understreger sin tilslutning til forholdsmæssige evalueringer;

| 17. | minder om Europarådets henstillinger og erklæringer, som er vedtaget af alle EU's medlemsstater og fastlægger europæiske standarder for ytrings- og pressefrihed, mediepluralisme og public service-mediers uafhængighed, organisation, rolle og finansiering, navnlig i informationssamfundet, som er med til at sikre public service radio- og tv-virksomheds troværdighed; |
| --- | --- |

17.

minder om Europarådets henstillinger og erklæringer, som er vedtaget af alle EU's medlemsstater og fastlægger europæiske standarder for ytrings- og pressefrihed, mediepluralisme og public service-mediers uafhængighed, organisation, rolle og finansiering, navnlig i informationssamfundet, som er med til at sikre public service radio- og tv-virksomheds troværdighed;

| 18. | minder medlemsstaterne om, at de har forpligtet sig til at overholde disse europæiske standarder, og anbefaler, at de stiller tilstrækkelig, forholdsmæssig og stabil finansiering til rådighed for public service-medierne for at give dem mulighed for at udføre deres opgaver, garantere politisk og økonomisk uafhængighed og bidrage til et omfattende informations- og vidensamfund med repræsentative medier af høj kvalitet, der er tilgængelige for alle; |
| --- | --- |

18.

minder medlemsstaterne om, at de har forpligtet sig til at overholde disse europæiske standarder, og anbefaler, at de stiller tilstrækkelig, forholdsmæssig og stabil finansiering til rådighed for public service-medierne for at give dem mulighed for at udføre deres opgaver, garantere politisk og økonomisk uafhængighed og bidrage til et omfattende informations- og vidensamfund med repræsentative medier af høj kvalitet, der er tilgængelige for alle;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis på forskellige niveauer (nationale mediemyndigheder, berørte parter, forvaltere af public service radio- og tv-udbydere, uafhængige tilsynsmyndigheder og repræsentanter for seerne og forbrugerne); |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis på forskellige niveauer (nationale mediemyndigheder, berørte parter, forvaltere af public service radio- og tv-udbydere, uafhængige tilsynsmyndigheder og repræsentanter for seerne og forbrugerne);

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at intensivere samarbejdet mellem nationale medietilsynsmyndigheder inden for rammerne af the European Platform of Regulatory Authorities (EPRA) og optrappe udvekslingen af erfaringer og bedste praksis i forbindelse med deres respektive nationale systemer for radio- og tv-virksomhed; |
| --- | --- |

20.

opfordrer medlemsstaterne til at intensivere samarbejdet mellem nationale medietilsynsmyndigheder inden for rammerne af the European Platform of Regulatory Authorities (EPRA) og optrappe udvekslingen af erfaringer og bedste praksis i forbindelse med deres respektive nationale systemer for radio- og tv-virksomhed;

| 21. | minder medlemsstaterne om, at medlemmerne af public service-udbyderes bestyrelser bør udvælges på baggrund af deres kompetencer og kendskab til mediesektoren; |
| --- | --- |

21.

minder medlemsstaterne om, at medlemmerne af public service-udbyderes bestyrelser bør udvælges på baggrund af deres kompetencer og kendskab til mediesektoren;

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område mandat samt de nødvendige ressourcer til at indsamle data og gennemføre undersøgelser af måden, hvorpå medlemsstaterne har anvendt disse standarder, med henblik på at undersøge, hvorvidt standarderne har haft den ønskede effekt, og fastholder, at medlemsstaterne bør stå til ansvar for manglende opfyldelse af disse forpligtelser; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område mandat samt de nødvendige ressourcer til at indsamle data og gennemføre undersøgelser af måden, hvorpå medlemsstaterne har anvendt disse standarder, med henblik på at undersøge, hvorvidt standarderne har haft den ønskede effekt, og fastholder, at medlemsstaterne bør stå til ansvar for manglende opfyldelse af disse forpligtelser;

| 23. | opfordrer Kommissionen til at give højere prioritet til det tostrengede system som del af EU-retten i forbindelse med tiltrædelsesforhandlinger, og fastholder, at kandidatlandenes fremskridt på dette område bør overvåges; |
| --- | --- |

23.

opfordrer Kommissionen til at give højere prioritet til det tostrengede system som del af EU-retten i forbindelse med tiltrædelsesforhandlinger, og fastholder, at kandidatlandenes fremskridt på dette område bør overvåges;

| 24. | opfordrer desuden medlemsstaterne til på fyldestgørende vis at behandle spørgsmålet om underfinansiering af public service radio- og tv-virksomheder, navnlig med henblik på gennemførelsen af de offentlige mediers særlige mandat, da de skal være tilgængelige for flest mulige seere og lyttere med hensyn til alle de nye medieplatforme; |
| --- | --- |

24.

opfordrer desuden medlemsstaterne til på fyldestgørende vis at behandle spørgsmålet om underfinansiering af public service radio- og tv-virksomheder, navnlig med henblik på gennemførelsen af de offentlige mediers særlige mandat, da de skal være tilgængelige for flest mulige seere og lyttere med hensyn til alle de nye medieplatforme;

| 25. | bemærker, at åbenhed omkring ejerskab af private programudbydere bør garanteres i alle medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til at overvåge og støtte fremskridt i denne retning; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at åbenhed omkring ejerskab af private programudbydere bør garanteres i alle medlemsstater, og opfordrer Kommissionen til at overvåge og støtte fremskridt i denne retning;

| 26. | anmoder medlemsstaterne om at stoppe al politisk indblanding i public service radio- og tv-udbyderes programindhold; |
| --- | --- |

26.

anmoder medlemsstaterne om at stoppe al politisk indblanding i public service radio- og tv-udbyderes programindhold;

| 27. | glæder sig over konklusionerne i den uafhængige undersøgelse, der er blevet gennemført efter anmodning fra Kommissionen, om fastlæggelse af indikatorer til måling af mediepluralismen i Europa; |
| --- | --- |

27.

glæder sig over konklusionerne i den uafhængige undersøgelse, der er blevet gennemført efter anmodning fra Kommissionen, om fastlæggelse af indikatorer til måling af mediepluralismen i Europa;

| 28. | anbefaler, at der etableres et observatorium for mediepluralisme, der ville være et effektivt redskab til afsløring af trusler mod mediepluralismen; |
| --- | --- |

28.

anbefaler, at der etableres et observatorium for mediepluralisme, der ville være et effektivt redskab til afsløring af trusler mod mediepluralismen;

| 29. | minder om EIB's finansielle instrumenter og opfordrer public service-udbydere i økonomisk modvind til at søge om et lån på lempelige vilkår fra EIB til fornyelse af deres infrastruktur, navnlig digitalisering, og til at udvikle innovation; |
| --- | --- |

29.

minder om EIB's finansielle instrumenter og opfordrer public service-udbydere i økonomisk modvind til at søge om et lån på lempelige vilkår fra EIB til fornyelse af deres infrastruktur, navnlig digitalisering, og til at udvikle innovation;

| 30. | tilskynder de forskellige interessenter til at intensivere deres samarbejde med henblik på at bevare det tostrengede system, og opfordrer navnlig offentlige og private programudbydere til at samarbejde med hinanden og med udgivere om deling af indhold og etablering af innovative projekter samt etablere samarbejdsordninger; |
| --- | --- |

30.

tilskynder de forskellige interessenter til at intensivere deres samarbejde med henblik på at bevare det tostrengede system, og opfordrer navnlig offentlige og private programudbydere til at samarbejde med hinanden og med udgivere om deling af indhold og etablering af innovative projekter samt etablere samarbejdsordninger;

| 31. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte et initiativ, der fører forskellige medieaktører sammen med henblik på at bidrage til at identificere mulige samarbejdsområder, fremme udveksling af bedste praksis og tackle relevante problemer; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte et initiativ, der fører forskellige medieaktører sammen med henblik på at bidrage til at identificere mulige samarbejdsområder, fremme udveksling af bedste praksis og tackle relevante problemer;

| 32. | minder i denne forbindelse om, at lokale programudbydere, navnlig i små lokalsamfund, har problemer med langsigtet finansiering (f.eks. gennem annoncer), og mener, at de nye digitale muligheder kan anvendes i denne forbindelse for at etablere lokale programudbydere på regionsniveau, som dækker et bredt område; |
| --- | --- |

32.

minder i denne forbindelse om, at lokale programudbydere, navnlig i små lokalsamfund, har problemer med langsigtet finansiering (f.eks. gennem annoncer), og mener, at de nye digitale muligheder kan anvendes i denne forbindelse for at etablere lokale programudbydere på regionsniveau, som dækker et bredt område;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at tilpasse ophavsretten til den nye digitale tidsalder og gøre det muligt for radio- og tv-udbydere at bevare et bredt udvalg af europæiske produktioner samt at undersøge, hvordan det kan gøres lettere at genanvende arkivmateriale og etablere omfattende kollektive gebyrsystemer samt centrale systemer til afklaring af rettigheder; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at tilpasse ophavsretten til den nye digitale tidsalder og gøre det muligt for radio- og tv-udbydere at bevare et bredt udvalg af europæiske produktioner samt at undersøge, hvordan det kan gøres lettere at genanvende arkivmateriale og etablere omfattende kollektive gebyrsystemer samt centrale systemer til afklaring af rettigheder;

| 34. | ser frem til rapporten om gennemførelsen af bestemmelserne i direktivet om audiovisuelle medietjenester vedrørende den sendetid, der afsættes til europæiske produktioner, i betragtning af at visse medlemsstaterne ikke har truffet foranstaltninger i denne retning; |
| --- | --- |

34.

ser frem til rapporten om gennemførelsen af bestemmelserne i direktivet om audiovisuelle medietjenester vedrørende den sendetid, der afsættes til europæiske produktioner, i betragtning af at visse medlemsstaterne ikke har truffet foranstaltninger i denne retning;

| 35. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at indholdssammenstillere overholder den eksisterende retlige ramme, og opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at lade søgemaskiner og udbydere af internettjenester bidrage til finansieringen af skabelse af indhold; |
| --- | --- |

35.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at indholdssammenstillere overholder den eksisterende retlige ramme, og opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at lade søgemaskiner og udbydere af internettjenester bidrage til finansieringen af skabelse af indhold;

| 36. | understreger betydningen af uddannelse af medierne i ansvarlig anvendelse af indholdssammenstilleres tjenester; |
| --- | --- |

36.

understreger betydningen af uddannelse af medierne i ansvarlig anvendelse af indholdssammenstilleres tjenester;

| 37. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

37.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(2)  EFT C 320 af 28.10.1996, s. 180.

(3)  EUT C 8 E af 14.1.2010, s. 85.

(4)  EUT C 45 E af 23.2.2010, s. 9.

(5)  EUT C 257 af 27.10.2009, s. 1.

(6)  EFT C 30 af 5.2.1999, s. 1.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/56

---

Torsdag den 25. november 2010Tiårsdagen for resolution 1325 om Kvinder, Fred og Sikkerhed fra FN's Sikkerhedsråd

P7_TA(2010)0439

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om tiårsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed

2012/C 99 E/12

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 (2000) og 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed og 1888 (2009) om seksuel vold mod kvinder og børn i væbnede konflikter, hvori det understreges, at alle stater har et ansvar for at sætte en stopper for straffriheden og retsforfølge dem, der er ansvarlige for forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, herunder vold af seksuel og anden karakter rettet mod kvinder og piger, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 (2000) og 1820 (2008) om kvinder, fred og sikkerhed og 1888 (2009) om seksuel vold mod kvinder og børn i væbnede konflikter, hvori det understreges, at alle stater har et ansvar for at sætte en stopper for straffriheden og retsforfølge dem, der er ansvarlige for forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, herunder vold af seksuel og anden karakter rettet mod kvinder og piger,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 54/134 af 7. februar 2000, i hvilken den 25. november blev udråbt som den internationale dag for afskaffelse af vold mod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 54/134 af 7. februar 2000, i hvilken den 25. november blev udråbt som den internationale dag for afskaffelse af vold mod kvinder,

| — | der henviser til EU-Rådets handlingsplan for ligestilling i udviklingssamarbejdet, som skulle sikre, at ligestillingsaspektet integreres i EU's arbejde med partnerlande på alle planer, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Rådets handlingsplan for ligestilling i udviklingssamarbejdet, som skulle sikre, at ligestillingsaspektet integreres i EU's arbejde med partnerlande på alle planer,

| — | der henviser til udnævnelsen i marts 2010 af en særlig repræsentant for FN's generalsekretær om seksuel vold i væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udnævnelsen i marts 2010 af en særlig repræsentant for FN's generalsekretær om seksuel vold i væbnede konflikter,

| — | der henviser til Rådets dokument »Samlet strategi for EU's gennemførelse af UNSCR 1325 og 1820« og arbejdspapiret »Gennemførelsen af UNSCR 1325 suppleret med UNSCR 1820 som led i ESFP«, der begge blev vedtaget i december 2008, og til Rådets dokument om mainstreaming af menneskerettighederne i ESFP fra september 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets dokument »Samlet strategi for EU's gennemførelse af UNSCR 1325 og 1820« og arbejdspapiret »Gennemførelsen af UNSCR 1325 suppleret med UNSCR 1820 som led i ESFP«, der begge blev vedtaget i december 2008, og til Rådets dokument om mainstreaming af menneskerettighederne i ESFP fra september 2006,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende vold og diskrimination mod kvinder og piger og EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende vold og diskrimination mod kvinder og piger og EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. maj 2009 om ligestillingsaspektet i EU's eksterne forbindelser og fredsopbygning/nationsopbygning (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. maj 2009 om ligestillingsaspektet i EU's eksterne forbindelser og fredsopbygning/nationsopbygning (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om kvinders situation under væbnede konflikter og deres rolle i forbindelse med genopbygningen og den demokratiske proces i lande i post-konfliktsituationer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om kvinders situation under væbnede konflikter og deres rolle i forbindelse med genopbygningen og den demokratiske proces i lande i post-konfliktsituationer (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. november 2006 om kvinder i international politik (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. november 2006 om kvinder i international politik (3),

| — | der henviser til handlingsplanen »Gender-mainstreaming action plan« fra 2007 fra Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen »Gender-mainstreaming action plan« fra 2007 fra Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om mangler ved beskyttelsen af menneskerettighederne og retsstatsprincipperne i Den Demokratiske Republik Congo (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2010 om mangler ved beskyttelsen af menneskerettighederne og retsstatsprincipperne i Den Demokratiske Republik Congo (4),

| — | der henviser til FN's nye ligestillingsenhed (UN Women), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's nye ligestillingsenhed (UN Women),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at vold mod kvinder i konfliktområder ofte er en forlængelse af den kønsdiskrimination, som allerede finder sted i fredstid, og henviser til, at den internationale dag for afskaffelse af vold mod kvinder i år falder sammen med tiårsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325, som er den første resolution, der beskæftiger sig med væbnede konflikters uforholdsmæssigt store og ganske særlige konsekvenser for kvinder og kæder kvinders konfliktoplevelser sammen med bevarelsen af international fred og sikkerhed, og som omfatter de indbyrdes forbundne tematiske områder vedrørende deltagelse, beskyttelse, forebyggelse, nødhjælp og genopbygning, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at vold mod kvinder i konfliktområder ofte er en forlængelse af den kønsdiskrimination, som allerede finder sted i fredstid, og henviser til, at den internationale dag for afskaffelse af vold mod kvinder i år falder sammen med tiårsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325, som er den første resolution, der beskæftiger sig med væbnede konflikters uforholdsmæssigt store og ganske særlige konsekvenser for kvinder og kæder kvinders konfliktoplevelser sammen med bevarelsen af international fred og sikkerhed, og som omfatter de indbyrdes forbundne tematiske områder vedrørende deltagelse, beskyttelse, forebyggelse, nødhjælp og genopbygning,

| B. | der henviser til, at den 25. november er den internationale dag mod vold mod kvinder, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den 25. november er den internationale dag mod vold mod kvinder,

| C. | der henviser til, at Sikkerhedsrådets resolutioner 1820, 1888 og 1889 styrker og supplerer resolution 1325, og at de fire resolutioner skal betragtes som et sæt forpligtelser vedrørende kvinder, fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Sikkerhedsrådets resolutioner 1820, 1888 og 1889 styrker og supplerer resolution 1325, og at de fire resolutioner skal betragtes som et sæt forpligtelser vedrørende kvinder, fred og sikkerhed,

| D. | der henviser til, at opfyldelsen af disse forpligtelser er et fælles anliggende og ansvar for hver FN-medlemsstat, uanset om denne er konfliktramt, donor eller andet; der fremhæver vedtagelsen i december 2008 af EU's retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter samt bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem, som er et stærkt politisk signal om, at Unionen prioriterer disse spørgsmål, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at opfyldelsen af disse forpligtelser er et fælles anliggende og ansvar for hver FN-medlemsstat, uanset om denne er konfliktramt, donor eller andet; der fremhæver vedtagelsen i december 2008 af EU's retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter samt bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem, som er et stærkt politisk signal om, at Unionen prioriterer disse spørgsmål,

| E. | der henviser til, at gennemførelsen af UNSCR 1820 og 1325 bør være en prioritet i forbindelse med anvendelsen af EU's eksterne finansielle instrumenter til at yde passende støtte til civilsamfundsorganisationer, som arbejder i væbnede konflikter og konfliktramte lande og områder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at gennemførelsen af UNSCR 1820 og 1325 bør være en prioritet i forbindelse med anvendelsen af EU's eksterne finansielle instrumenter til at yde passende støtte til civilsamfundsorganisationer, som arbejder i væbnede konflikter og konfliktramte lande og områder,

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet bør overvåge den vedtagne samlede strategi og gennemførelsen af den fremtidige handlingsplan for ligestilling og styrkelse af kvinders rolle i EU's eksterne aktioner samt gennemførelsen af retningslinjerne om vold mod kvinder og børn, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet bør overvåge den vedtagne samlede strategi og gennemførelsen af den fremtidige handlingsplan for ligestilling og styrkelse af kvinders rolle i EU's eksterne aktioner samt gennemførelsen af retningslinjerne om vold mod kvinder og børn,

| G. | der henviser til, at inddragelsen af ligestillingsperspektivet i civile eller militære missioner i væsentlig grad øger deres operationelle effektivitet, hvilket EU kan bidrage yderligere til ved aktivt at beskæftige sig med kvinders situation i væbnede konflikter, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at inddragelsen af ligestillingsperspektivet i civile eller militære missioner i væsentlig grad øger deres operationelle effektivitet, hvilket EU kan bidrage yderligere til ved aktivt at beskæftige sig med kvinders situation i væbnede konflikter,

| H. | der henviser til, at EU bør muliggøre kvinders deltagelse i konfliktforebyggelse, krisestyring, fredsforhandlinger og post-konfliktfaser, som f.eks. genopbygningsplanlægning efter krige, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU bør muliggøre kvinders deltagelse i konfliktforebyggelse, krisestyring, fredsforhandlinger og post-konfliktfaser, som f.eks. genopbygningsplanlægning efter krige,

| I. | der henviser til, at voldtægt og tvangsprostitution i henhold til Genèvekonventionerne betragtes som forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, når de udgør en del af en udbredt og systematisk praksis, der henviser til, at voldtægter nu også anerkendes som et element af folkedrab, når de begås med henblik på helt eller delvist at udrydde en målgruppe; der henviser til, at EU bør støtte bestræbelserne på at sætte en stopper for straffefrihed for dem, der har begået seksuelle overgreb mod kvinder og børn, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at voldtægt og tvangsprostitution i henhold til Genèvekonventionerne betragtes som forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, når de udgør en del af en udbredt og systematisk praksis, der henviser til, at voldtægter nu også anerkendes som et element af folkedrab, når de begås med henblik på helt eller delvist at udrydde en målgruppe; der henviser til, at EU bør støtte bestræbelserne på at sætte en stopper for straffefrihed for dem, der har begået seksuelle overgreb mod kvinder og børn,

| J. | der henviser til, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) betydeligt bør bidrage til den videre gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 og 1820 både med hensyn til dens interne struktur og dens eksterne aktioner og politikker, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) betydeligt bør bidrage til den videre gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1325 og 1820 både med hensyn til dens interne struktur og dens eksterne aktioner og politikker,

| K. | der henviser til, at EU har vedtaget en række vigtige dokumenter om, hvordan UNSCR 1820 og UNSCR 1325 skal gennemføres, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU har vedtaget en række vigtige dokumenter om, hvordan UNSCR 1820 og UNSCR 1325 skal gennemføres,

| L. | der henviser til, at 2010 også er året for revisionen af 2015-målene, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 2010 også er året for revisionen af 2015-målene,

| M. | der henviser til, at kun et mindretal af EU's medlemsstater har udarbejdet nationale handlingsplaner for gennemførelsen af UNSCR 1325; der henviser til, at Belgien, Danmark, Spanien, Frankrig, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige har vedtaget nationale handlingsplaner, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kun et mindretal af EU's medlemsstater har udarbejdet nationale handlingsplaner for gennemførelsen af UNSCR 1325; der henviser til, at Belgien, Danmark, Spanien, Frankrig, Nederlandene, Østrig, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige har vedtaget nationale handlingsplaner,

| 1. | understreger, at tiåret for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 bør markere begyndelsen på en genoplivet dagsorden for gennemførelsen af denne resolution, da der ikke kan gøres fremskridt i denne retning uden politisk lederskab på højeste plan og flere ressourcer; anbefaler kraftigt, at dette spørgsmål behandles behørigt i forbindelse med den igangværende revision af EU's menneskerettighedspolitik, når det drejer sig om udarbejdelse af en omfattende landestrategi for menneskerettigheder og evaluering af EU's retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter samt bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem; |
| --- | --- |

1.

understreger, at tiåret for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 bør markere begyndelsen på en genoplivet dagsorden for gennemførelsen af denne resolution, da der ikke kan gøres fremskridt i denne retning uden politisk lederskab på højeste plan og flere ressourcer; anbefaler kraftigt, at dette spørgsmål behandles behørigt i forbindelse med den igangværende revision af EU's menneskerettighedspolitik, når det drejer sig om udarbejdelse af en omfattende landestrategi for menneskerettigheder og evaluering af EU's retningslinjer vedrørende vold mod kvinder og piger og EU's retningslinjer om børn i væbnede konflikter samt bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem;

| 2. | kræver tildeling af særlige og betydelige økonomiske, menneskelige og organisatoriske ressourcer med henblik på deltagelse af kvinder og integration af ligestillingsaspektet i det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område; opfordrer til, at der ansættes flere kvinder i politiet, militæret og retsvæsenet, og at der udsendes flere kvinder i retsstatsmissioner og fredsskabende operationer; opfordrer EU's medlemsstater til aktivt at fremme kvinders deltagelse i bilaterale og multilaterale forbindelser med stater og organisationer uden for EU; |
| --- | --- |

2.

kræver tildeling af særlige og betydelige økonomiske, menneskelige og organisatoriske ressourcer med henblik på deltagelse af kvinder og integration af ligestillingsaspektet i det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område; opfordrer til, at der ansættes flere kvinder i politiet, militæret og retsvæsenet, og at der udsendes flere kvinder i retsstatsmissioner og fredsskabende operationer; opfordrer EU's medlemsstater til aktivt at fremme kvinders deltagelse i bilaterale og multilaterale forbindelser med stater og organisationer uden for EU;

| 3. | opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant/næstformanden Catherine Ashton til i forbindelse med en midtvejsrevision efter fem år at overvåge gennemførelsen af forpligtelser og fremme udveksling af god praksis; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant/næstformanden Catherine Ashton til i forbindelse med en midtvejsrevision efter fem år at overvåge gennemførelsen af forpligtelser og fremme udveksling af god praksis;

| 4. | tilskynder kraftigt den højtstående repræsentant/næstformanden til også at styrke EU's taskforce om kvinder, fred og sikkerhed og håber, at denne vil foretage en peer review af vedtagelsen og gennemførelsen af nationale handlingsplaner om UNSCR 1325 og 1820, foretage systematiske kønsspecifikke analyser af missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og overvåge og rådgive EU-delegationer i konfliktramte lande og regioner; |
| --- | --- |

4.

tilskynder kraftigt den højtstående repræsentant/næstformanden til også at styrke EU's taskforce om kvinder, fred og sikkerhed og håber, at denne vil foretage en peer review af vedtagelsen og gennemførelsen af nationale handlingsplaner om UNSCR 1325 og 1820, foretage systematiske kønsspecifikke analyser af missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og overvåge og rådgive EU-delegationer i konfliktramte lande og regioner;

| 5. | mener, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) er en enestående mulighed for at styrke EU's rolle med hensyn til gennemførelsen af UNSCR 1820 og 1325; |
| --- | --- |

5.

mener, at oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) er en enestående mulighed for at styrke EU's rolle med hensyn til gennemførelsen af UNSCR 1820 og 1325;

| 6. | opfordrer derfor den højtstående repræsentant/næstformanden til at supplere og styrke integrationen af ligestillingsaspektet og gøre væsentlige og meget synlige forpligtelser med hensyn til personale, finansielle ressourcer og organisatorisk hierarki; opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant/næstformanden til at oprette en organisatorisk enhed i EU-Udenrigstjenesten om kvinder, fred og sikkerhed inden for den tematiske afdeling og sikre, at der i hver geografisk afdeling og EU-delegation mindst afsættes en fuldtidsstilling til kvinder, fred og sikkerhed, og at disse personer er en del af eller har en tæt forbindelse til EU's taskforce; |
| --- | --- |

6.

opfordrer derfor den højtstående repræsentant/næstformanden til at supplere og styrke integrationen af ligestillingsaspektet og gøre væsentlige og meget synlige forpligtelser med hensyn til personale, finansielle ressourcer og organisatorisk hierarki; opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant/næstformanden til at oprette en organisatorisk enhed i EU-Udenrigstjenesten om kvinder, fred og sikkerhed inden for den tematiske afdeling og sikre, at der i hver geografisk afdeling og EU-delegation mindst afsættes en fuldtidsstilling til kvinder, fred og sikkerhed, og at disse personer er en del af eller har en tæt forbindelse til EU's taskforce;

| 7. | glæder sig over den række af offentlige arrangementer, som f.eks. de åbent hus-dage, som blev gennemført af mindst tre FSFP-missioner: EUPM, EULEX og EUMM for at fejre tiårsdagen for UNSCR 1325; bifalder det input, som EU's Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (CPCC) har givet i denne forbindelse; minder om, at FSFP-missioner er et af EU's vigtigste redskaber for at demonstrere dens vilje til at nå målene i UNSCR 1820 og 1325 i kriseramte lande og regioner; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over den række af offentlige arrangementer, som f.eks. de åbent hus-dage, som blev gennemført af mindst tre FSFP-missioner: EUPM, EULEX og EUMM for at fejre tiårsdagen for UNSCR 1325; bifalder det input, som EU's Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (CPCC) har givet i denne forbindelse; minder om, at FSFP-missioner er et af EU's vigtigste redskaber for at demonstrere dens vilje til at nå målene i UNSCR 1820 og 1325 i kriseramte lande og regioner;

| 8. | opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant/næstformanden og EU's medlemsstater til i rådsafgørelser om FSFP og i enhver missions mandat at medtage en henvisning til UNSCR 1820 og 1325 og til at sikre, at samtlige FSFP-missioner har mindst en kønsrådgiver samt en handlingsplan for, hvordan målene i UNSCR 1325 og 1820 skal nås; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden, EU's medlemsstater og missionscheferne til som en standardprocedure i hver mission at samarbejde og rådføre sig med lokale kvindeorganisationer; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant/næstformanden og EU's medlemsstater til i rådsafgørelser om FSFP og i enhver missions mandat at medtage en henvisning til UNSCR 1820 og 1325 og til at sikre, at samtlige FSFP-missioner har mindst en kønsrådgiver samt en handlingsplan for, hvordan målene i UNSCR 1325 og 1820 skal nås; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden, EU's medlemsstater og missionscheferne til som en standardprocedure i hver mission at samarbejde og rådføre sig med lokale kvindeorganisationer;

| 9. | opfordrer til, at der oprettes en passende offentlig klageprocedure inden for rammerne af FSFP-missionerne, som især vil bidrage til rapportering om seksuelle og kønsbaserede voldshandlinger; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at inkludere en detaljeret rapport om kvinder, fred og sikkerhed i den halvårlige evaluering af FSFP-missionerne; |
| --- | --- |

9.

opfordrer til, at der oprettes en passende offentlig klageprocedure inden for rammerne af FSFP-missionerne, som især vil bidrage til rapportering om seksuelle og kønsbaserede voldshandlinger; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at inkludere en detaljeret rapport om kvinder, fred og sikkerhed i den halvårlige evaluering af FSFP-missionerne;

| 10. | minder om den massevoldtægt, som fandt sted fra den 30. juli til den 4. august 2010 i mineområdet i det østlige Congo, og om at mindst 8 300 voldtægter blev anmeldt sidste år i det østlige Congo, og at mindst 1 244 kvinder i første kvartal af 2010 anmeldte, at de havde været udsat for voldtægt, hvilket svarer til gennemsnitligt 14 voldtægter om dagen; opfordrer indtrængende EU-missionerne i Den Demokratiske Republik Congo – EUPOL RD Congo og EUSEC RD Congo – til at gøre bekæmpelsen af seksuel vold og kvinders deltagelse til deres vigtigste prioritet i forbindelse med bestræbelserne på at reformere den congolesiske sikkerhedssektor; |
| --- | --- |

10.

minder om den massevoldtægt, som fandt sted fra den 30. juli til den 4. august 2010 i mineområdet i det østlige Congo, og om at mindst 8 300 voldtægter blev anmeldt sidste år i det østlige Congo, og at mindst 1 244 kvinder i første kvartal af 2010 anmeldte, at de havde været udsat for voldtægt, hvilket svarer til gennemsnitligt 14 voldtægter om dagen; opfordrer indtrængende EU-missionerne i Den Demokratiske Republik Congo – EUPOL RD Congo og EUSEC RD Congo – til at gøre bekæmpelsen af seksuel vold og kvinders deltagelse til deres vigtigste prioritet i forbindelse med bestræbelserne på at reformere den congolesiske sikkerhedssektor;

| 11. | understreger vigtigheden af, at EU i større omfang bør udpege kvindelige politibetjente og soldater til FSFP-missioner, idet antallet af kvindelige politifolk i FN's fredsbevarende styrke i Liberia kan fungere som forbillede i denne henseende; |
| --- | --- |

11.

understreger vigtigheden af, at EU i større omfang bør udpege kvindelige politibetjente og soldater til FSFP-missioner, idet antallet af kvindelige politifolk i FN's fredsbevarende styrke i Liberia kan fungere som forbillede i denne henseende;

| 12. | påpeger behovet for at etablere en adfærdskodeks for EU's ansatte, der gør tjeneste i militære og civile missioner, hvori seksuel udnyttelse fordømmes som en utilladelig og kriminel adfærd; |
| --- | --- |

12.

påpeger behovet for at etablere en adfærdskodeks for EU's ansatte, der gør tjeneste i militære og civile missioner, hvori seksuel udnyttelse fordømmes som en utilladelig og kriminel adfærd;

| 13. | opfordrer til gennemførelse af UNSCR 1325 og 1820 i EU's landestrategidokumenter og tilvejebringelse af mere økonomisk støtte til deltagelse af kvinder fra konfliktramte lande i europæiske processer; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden og kommissærerne med ansvar for udvikling, udvidelse og humanitær bistand til at gøre aspekter vedrørende kvinder, fred og sikkerhed til en integrerende del af planlægningen og programmeringen af de eksterne finansieringsinstrumenter, som f.eks. EIDHR, ICI, IPA, men især instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde og stabilitetsinstrumentet; |
| --- | --- |

13.

opfordrer til gennemførelse af UNSCR 1325 og 1820 i EU's landestrategidokumenter og tilvejebringelse af mere økonomisk støtte til deltagelse af kvinder fra konfliktramte lande i europæiske processer; opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden og kommissærerne med ansvar for udvikling, udvidelse og humanitær bistand til at gøre aspekter vedrørende kvinder, fred og sikkerhed til en integrerende del af planlægningen og programmeringen af de eksterne finansieringsinstrumenter, som f.eks. EIDHR, ICI, IPA, men især instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde og stabilitetsinstrumentet;

| 14. | understreger, at Kommissionen bør lette små ngo'ers adgang til støtte fra Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR); minder om, at mange små kvindeorganisationer for øjeblikket ikke kan overkomme de bureaukratiske forhindringer i forbindelse med ansøgningen; |
| --- | --- |

14.

understreger, at Kommissionen bør lette små ngo'ers adgang til støtte fra Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR); minder om, at mange små kvindeorganisationer for øjeblikket ikke kan overkomme de bureaukratiske forhindringer i forbindelse med ansøgningen;

| 15. | opfordrer kommissæren for udvikling til at gøre støtten til kvindeorganisationers arbejde i konfliktramte områder til en prioritet; opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant/næstformanden til at anvende stabilitetsinstrumentets langsigtede komponent til at tildele midler til støtte for kvinders deltagelse i freds-, sikkerheds- og forsoningsrelaterede processer og systematisk øremærke bevillinger til kvinder, fred og sikkerhed i alle de kortsigtede foranstaltninger, der finansieres i henhold til stabilitetsinstrumentets artikel 3; |
| --- | --- |

15.

opfordrer kommissæren for udvikling til at gøre støtten til kvindeorganisationers arbejde i konfliktramte områder til en prioritet; opfordrer indtrængende den højtstående repræsentant/næstformanden til at anvende stabilitetsinstrumentets langsigtede komponent til at tildele midler til støtte for kvinders deltagelse i freds-, sikkerheds- og forsoningsrelaterede processer og systematisk øremærke bevillinger til kvinder, fred og sikkerhed i alle de kortsigtede foranstaltninger, der finansieres i henhold til stabilitetsinstrumentets artikel 3;

| 16. | mener, at EU-delegationerne bør informere civilsamfundsorganisationer, som f.eks. lokale kvindeorganisationer, om deres engagement i konfliktområder og høre civilsamfundets organisationer i den politiske planlægningsproces; |
| --- | --- |

16.

mener, at EU-delegationerne bør informere civilsamfundsorganisationer, som f.eks. lokale kvindeorganisationer, om deres engagement i konfliktområder og høre civilsamfundets organisationer i den politiske planlægningsproces;

| 17. | kræver en betydelig forøgelse af kvinders deltagelse inden for alle aktivitetsområder, herunder forsoningsarbejde, fredsforhandlinger, fredsskabende, fredshåndhævende og fredsbevarende operationer og konfliktforebyggelse; |
| --- | --- |

17.

kræver en betydelig forøgelse af kvinders deltagelse inden for alle aktivitetsområder, herunder forsoningsarbejde, fredsforhandlinger, fredsskabende, fredshåndhævende og fredsbevarende operationer og konfliktforebyggelse;

| 18. | anmoder om en øjeblikkelig forøgelse af kvinders deltagelse i alle initiativer, der sigter mod en løsning på konflikter, herunder som mæglere, forhandlere og i gennemførelsen af konfliktløsningstiltag; |
| --- | --- |

18.

anmoder om en øjeblikkelig forøgelse af kvinders deltagelse i alle initiativer, der sigter mod en løsning på konflikter, herunder som mæglere, forhandlere og i gennemførelsen af konfliktløsningstiltag;

| 19. | opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at tage initiativ til en uge hvert år, hvor kvindelige ledere høres, som kan supplere FN's globale dag for kvinder og fred og efterfølges af rapporter fra EU-delegationerne og opfølgninger; |
| --- | --- |

19.

opfordrer den højtstående repræsentant/næstformanden til at tage initiativ til en uge hvert år, hvor kvindelige ledere høres, som kan supplere FN's globale dag for kvinder og fred og efterfølges af rapporter fra EU-delegationerne og opfølgninger;

| 20. | understreger behovet for nationale handlingsplaner, som skal give oplysninger om tidsrammen for den nationale strategi, fastsætte realistiske mål, udvikle kontrolmekanismer og fremme kvinders deltagelse i overvågnings-, evaluerings- og kontrolmekanismerne; |
| --- | --- |

20.

understreger behovet for nationale handlingsplaner, som skal give oplysninger om tidsrammen for den nationale strategi, fastsætte realistiske mål, udvikle kontrolmekanismer og fremme kvinders deltagelse i overvågnings-, evaluerings- og kontrolmekanismerne;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's særlige repræsentant vedrørende seksuel vold i væbnede konflikter og den nyligt udpegede direktør for FN's ligestillingsenhed (UN Women). |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's særlige repræsentant vedrørende seksuel vold i væbnede konflikter og den nyligt udpegede direktør for FN's ligestillingsenhed (UN Women).

---

(1)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 32.

(2)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 287.

(3)  EUT C 314 E af 21.12.2006, s. 347.

(4)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0350.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/60

---

Torsdag den 25. november 2010Situationen i biavlssektoren

P7_TA(2010)0440

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om situationen i biavlssektoren

2012/C 99 E/13

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2003 om vanskelighederne for europæisk biavl (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. oktober 2003 om vanskelighederne for europæisk biavl (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger for biavl (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. april 2004 om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger for biavl (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (4), som fastsætter de særlige bestemmelser for biavlssektoren i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (4), som fastsætter de særlige bestemmelser for biavlssektoren i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2008 om situationen i biavlssektoren (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2008 om situationen i biavlssektoren (5),

| — | der henviser til Kommissionens direktiv 2010/21/EU af 12. marts 2010 om ændring af bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår de særlige bestemmelser vedrørende clothianidin, thiamethoxam, fipronil og imidacloprid (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens direktiv 2010/21/EU af 12. marts 2010 om ændring af bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår de særlige bestemmelser vedrørende clothianidin, thiamethoxam, fipronil og imidacloprid (6),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse 2010/270/EU af 6. maj 2010 om ændring af del 1 og 2 i bilag E til Rådets direktiv 92/65/EØF for så vidt angår standardsundhedscertifikaterne for dyr fra bedrifter og for bier og humlebier (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse 2010/270/EU af 6. maj 2010 om ændring af del 1 og 2 i bilag E til Rådets direktiv 92/65/EØF for så vidt angår standardsundhedscertifikaterne for dyr fra bedrifter og for bier og humlebier (7),

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 28. maj 2010 om anvendelsen af artikel 105 ff. i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 vedrørende foranstaltninger til forbedring af betingelserne for produktion og afsætning af biavlsprodukter (KOM(2010)0267), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 28. maj 2010 om anvendelsen af artikel 105 ff. i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 vedrørende foranstaltninger til forbedring af betingelserne for produktion og afsætning af biavlsprodukter (KOM(2010)0267),

| — | der henviser til EFSA's videnskabelige rapport af 11. august 2008 (8), samt den videnskabelige rapport, der blev bestilt og vedtaget af EFSA den 3. december 2009 (9), som begge omhandler bidødelighed og tilsyn med bier i Europa, |
| --- | --- |

—

der henviser til EFSA's videnskabelige rapport af 11. august 2008 (8), samt den videnskabelige rapport, der blev bestilt og vedtaget af EFSA den 3. december 2009 (9), som begge omhandler bidødelighed og tilsyn med bier i Europa,

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse (O-0119/2010 – B7-0564/2010) af 1. september 2010 om situationen i biavlssektoren, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse (O-0119/2010 – B7-0564/2010) af 1. september 2010 om situationen i biavlssektoren,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at de nationale programmer for den europæiske biavlssektor, som er udarbejdet af medlemsstaterne for en treårig periode, er blevet anvendt af alle EU's 27 medlemsstater med en gennemsnitlig udnyttelsesgrad på 90 %; der henviser til, at Kommissionen i ovennævnte rapport af 28. maj 2010 udtalte, at de nationale biavlsprogrammer har givet gode resultater i de seneste år, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de nationale programmer for den europæiske biavlssektor, som er udarbejdet af medlemsstaterne for en treårig periode, er blevet anvendt af alle EU's 27 medlemsstater med en gennemsnitlig udnyttelsesgrad på 90 %; der henviser til, at Kommissionen i ovennævnte rapport af 28. maj 2010 udtalte, at de nationale biavlsprogrammer har givet gode resultater i de seneste år,

| B. | der henviser til, at man netop i det internationale år for biologisk mangfoldighed må gøre sig bevidst, at biavlssektoren overalt i verden er i betydelig fare, eftersom der noteres tab, der indtræder fra 100 til 1 000 gange hurtigere end normalt; der henviser til, at biavlssektoren i betragtning af de offentlige og miljømæssige tjenester, som biavlerne yder for samfundet, spiller en strategisk rolle, og at deres aktiviteter er et lysende eksempel på miljøvenlig beskæftigelse (forbedring og bevarelse af den biologiske mangfoldighed, økologisk ligevægt og bevarelse af floraen) og en model for bæredygtig produktion i landdistrikterne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at man netop i det internationale år for biologisk mangfoldighed må gøre sig bevidst, at biavlssektoren overalt i verden er i betydelig fare, eftersom der noteres tab, der indtræder fra 100 til 1 000 gange hurtigere end normalt; der henviser til, at biavlssektoren i betragtning af de offentlige og miljømæssige tjenester, som biavlerne yder for samfundet, spiller en strategisk rolle, og at deres aktiviteter er et lysende eksempel på miljøvenlig beskæftigelse (forbedring og bevarelse af den biologiske mangfoldighed, økologisk ligevægt og bevarelse af floraen) og en model for bæredygtig produktion i landdistrikterne,

| C. | der henviser til, at de nuværende programmer vil ophøre i 2013, at den nuværende EU-støtte til biavlssektoren afhænger af eksisterende retningslinjer for den fælles landsbrugspolitik, og at biavlere er nødt til at lægge planer for tiden efter 2013; der henviser til, at Kommissionen agter at offentliggøre sin meddelelse om den fremtidige fælles landbrugspolitik inden november 2010, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de nuværende programmer vil ophøre i 2013, at den nuværende EU-støtte til biavlssektoren afhænger af eksisterende retningslinjer for den fælles landsbrugspolitik, og at biavlere er nødt til at lægge planer for tiden efter 2013; der henviser til, at Kommissionen agter at offentliggøre sin meddelelse om den fremtidige fælles landbrugspolitik inden november 2010,

| D. | der henviser til, at landbruget har stor interesse i at bevare bier som bestøvere, at FAO har advaret det internationale samfund om det foruroligende fald i antallet af bestøvende insekter, herunder honningbier; og at 84 % af plantearterne og 76 % af fødevareproduktionen i Europa er afhængige af biers bestøvning, idet den økonomiske værdi af bestøvningen udgør en væsentlige større værdi end værdien af den honning, der produceres, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at landbruget har stor interesse i at bevare bier som bestøvere, at FAO har advaret det internationale samfund om det foruroligende fald i antallet af bestøvende insekter, herunder honningbier; og at 84 % af plantearterne og 76 % af fødevareproduktionen i Europa er afhængige af biers bestøvning, idet den økonomiske værdi af bestøvningen udgør en væsentlige større værdi end værdien af den honning, der produceres,

| E. | der henviser til, at bidødeligheden er et stadigt større problem i mange regioner på grund af en synergi af faktorer, herunder bisygdomme, svækket immunitet hos bierne over for patogener og parasitter, klimaændring, og i et vist omfang ændret jordudnyttelse med perioder med mangel på føde og samleområder, og tillige på grund af den massive udryddelse af nektarplanter samt anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og ubæredygtige landbrugsmetoder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at bidødeligheden er et stadigt større problem i mange regioner på grund af en synergi af faktorer, herunder bisygdomme, svækket immunitet hos bierne over for patogener og parasitter, klimaændring, og i et vist omfang ændret jordudnyttelse med perioder med mangel på føde og samleområder, og tillige på grund af den massive udryddelse af nektarplanter samt anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og ubæredygtige landbrugsmetoder,

| F. | der henviser til, at et faldende antal kolonier i nogle medlemsstater ikke med sikkerhed kan sættes i forbindelse med genetisk modificerede organismer (gmo'er), da disse på nuværende tidspunkt ikke dyrkes i særligt stort omfang, og til at det stigende antal monokulturer fører til, at nektarplanter uddør, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at et faldende antal kolonier i nogle medlemsstater ikke med sikkerhed kan sættes i forbindelse med genetisk modificerede organismer (gmo'er), da disse på nuværende tidspunkt ikke dyrkes i særligt stort omfang, og til at det stigende antal monokulturer fører til, at nektarplanter uddør,

| G. | der henviser til, at en udbredt række bisygdomme er i konstant stigning, således at den vestlige honningbi (Apis mellifera) risikerer at blive en truet art, navnlig på grund af den stadig mere ødelæggende tilstedeværelse af Varroa-miden, der svækker biernes immunsystem og derved fremkalder alle mulige sygdomme hos bierne, og som derfor er det største sundhedsproblem i de europæiske bibestande, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en udbredt række bisygdomme er i konstant stigning, således at den vestlige honningbi (Apis mellifera) risikerer at blive en truet art, navnlig på grund af den stadig mere ødelæggende tilstedeværelse af Varroa-miden, der svækker biernes immunsystem og derved fremkalder alle mulige sygdomme hos bierne, og som derfor er det største sundhedsproblem i de europæiske bibestande,

| H. | der henviser til, at der er behov for yderligere forskning med henblik på at vende nedgangen i bestøverarter for at undgå situationer i stil med dem, der er set i andre dele af verden, hvor lave antal naturlige bestøvere er ensbetydende med, at produktionen af frugt, grønt og i et vist omfang markafgrøder kræver bestøvning af mennesker, hvilket medfører betragtelige ekstraudgifter for landbrugerne, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er behov for yderligere forskning med henblik på at vende nedgangen i bestøverarter for at undgå situationer i stil med dem, der er set i andre dele af verden, hvor lave antal naturlige bestøvere er ensbetydende med, at produktionen af frugt, grønt og i et vist omfang markafgrøder kræver bestøvning af mennesker, hvilket medfører betragtelige ekstraudgifter for landbrugerne,

| I. | der henviser til, at 40 % af det europæiske marked for honning afhænger af import, der henviser til EU's utilstrækkelig uafhængighed i honningforsyningen fører til en betragtelig prisvolatilitet, der også kan føres tilbage til forfalskninger på verdensmarkedet, idet den tidligere åbning af EU's marked for honning fra tredjelande har stillet biavlere i hele EU konkurrencemæssigt ringere, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 40 % af det europæiske marked for honning afhænger af import, der henviser til EU's utilstrækkelig uafhængighed i honningforsyningen fører til en betragtelig prisvolatilitet, der også kan føres tilbage til forfalskninger på verdensmarkedet, idet den tidligere åbning af EU's marked for honning fra tredjelande har stillet biavlere i hele EU konkurrencemæssigt ringere,

| J. | der henviser til, at både medlemsstater og biavlere har givet udtryk for konkrete behov, hvad angår forbedringer af gennemførelsesbestemmelserne og fortsættelsen af støtten på lang sigt, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at både medlemsstater og biavlere har givet udtryk for konkrete behov, hvad angår forbedringer af gennemførelsesbestemmelserne og fortsættelsen af støtten på lang sigt,

| K. | der henviser til, at der bør etableres et bedre samarbejde mellem alle medlemsstater og biavlerorganisationer omkring udvikling af programmer, så hver medlemsstat får mulighed for at anmode om oplysninger og i givet fald udveksle synspunkter med de europæiske organisationer, medlemsstaten arbejder sammen med, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der bør etableres et bedre samarbejde mellem alle medlemsstater og biavlerorganisationer omkring udvikling af programmer, så hver medlemsstat får mulighed for at anmode om oplysninger og i givet fald udveksle synspunkter med de europæiske organisationer, medlemsstaten arbejder sammen med,

| L. | der henviser til, at den ovennævnte videnskabelige rapport fra EFSA af 11. august 2008 understregede manglen på og forskelligartetheden af tilsynssystemer i medlemsstaterne samt manglen på harmonisering af fælles resultatindikatorer, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den ovennævnte videnskabelige rapport fra EFSA af 11. august 2008 understregede manglen på og forskelligartetheden af tilsynssystemer i medlemsstaterne samt manglen på harmonisering af fælles resultatindikatorer,

| M. | der henviser til, at medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2010/21/EU fra 1. november 2010 skal sikre, at der indføres en række krav til mærkning af plantebeskyttelsesmidler, at der tages højde for risikobegrænsende foranstaltninger i produkttilladelsen, og at der gennemføres tilsynsprogrammer med henblik på at bekræfte honningbiers direkte og indirekte udsættelse for visse aktive stoffer, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2010/21/EU fra 1. november 2010 skal sikre, at der indføres en række krav til mærkning af plantebeskyttelsesmidler, at der tages højde for risikobegrænsende foranstaltninger i produkttilladelsen, og at der gennemføres tilsynsprogrammer med henblik på at bekræfte honningbiers direkte og indirekte udsættelse for visse aktive stoffer,

| 1. | glæder sig over ovennævnte rapport fra Kommissionen af 28. maj 2010; bemærker dog, at de aktuelle programmer ophører i 2013 og er bekymret over de mange udfordringer og problemer, som den europæiske biavlssektor står overfor, herunder markedsføringsspørgsmål, prisvolatilitet, tiltrækning af unge til biavlererhvervet, aldring blandt biavlerne i Den Europæiske Union, tilbagegang af antallet af bikolonierne og de generelle problemer i forbindelse med bekæmpelsen af bidødeligheden, der skyldes mange faktorer; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over ovennævnte rapport fra Kommissionen af 28. maj 2010; bemærker dog, at de aktuelle programmer ophører i 2013 og er bekymret over de mange udfordringer og problemer, som den europæiske biavlssektor står overfor, herunder markedsføringsspørgsmål, prisvolatilitet, tiltrækning af unge til biavlererhvervet, aldring blandt biavlerne i Den Europæiske Union, tilbagegang af antallet af bikolonierne og de generelle problemer i forbindelse med bekæmpelsen af bidødeligheden, der skyldes mange faktorer;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at reagere positivt på anmodningerne fra både medlemsstater og biavlere, f.eks. ved at forbedre statistiske data i forbindelse med produktionsprognoser, herunder indførelse af de samme kvalitetskrav for honning, og ved at forbedre og harmonisere tilsyns- og forskningsprogrammer for biavl; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at reagere positivt på anmodningerne fra både medlemsstater og biavlere, f.eks. ved at forbedre statistiske data i forbindelse med produktionsprognoser, herunder indførelse af de samme kvalitetskrav for honning, og ved at forbedre og harmonisere tilsyns- og forskningsprogrammer for biavl;

| 3. | opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af det lovgivningsmæssige forslag om politikken for landbrugsprodukters kvalitet at ændre bestemmelserne om oprindelsesmærkning af honning for at undgå vildledende oplysninger til forbrugerne, navnlig hvad angår honningblandinger fra EU eller tredjelande; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af det lovgivningsmæssige forslag om politikken for landbrugsprodukters kvalitet at ændre bestemmelserne om oprindelsesmærkning af honning for at undgå vildledende oplysninger til forbrugerne, navnlig hvad angår honningblandinger fra EU eller tredjelande;

| 4. | understreger behovet for at forbedre hygiejnebestemmelserne for produktet gennem en harmonisering af grænsekontrollen, navnlig for import fra tredjelande, eftersom import af honning af dårlig kvalitet, forfalskninger og surrogater er markedsforvridende elementer, gennem hvilke der udøves et konstant pres på priserne og slutkvaliteten på EU's indre marked; mener, at navnet på et forarbejdet produkt, der indeholder honning som ingrediens, eller et hvilket som helst grafisk eller andet visuelt element på det forarbejdede produkts etiket eller emballage kun må henvise til honning, hvis mindst 50 % af sukkerindholdet stammer fra honning; |
| --- | --- |

4.

understreger behovet for at forbedre hygiejnebestemmelserne for produktet gennem en harmonisering af grænsekontrollen, navnlig for import fra tredjelande, eftersom import af honning af dårlig kvalitet, forfalskninger og surrogater er markedsforvridende elementer, gennem hvilke der udøves et konstant pres på priserne og slutkvaliteten på EU's indre marked; mener, at navnet på et forarbejdet produkt, der indeholder honning som ingrediens, eller et hvilket som helst grafisk eller andet visuelt element på det forarbejdede produkts etiket eller emballage kun må henvise til honning, hvis mindst 50 % af sukkerindholdet stammer fra honning;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at overveje en obligatorisk høring af biavlere fra de europæiske og nationale myndigheders side under udviklingen af biavlsprogrammer og lovgivning i forbindelse hermed for at sikre effektiviteten af disse programmer og rettidig gennemførelse af disse; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at overveje en obligatorisk høring af biavlere fra de europæiske og nationale myndigheders side under udviklingen af biavlsprogrammer og lovgivning i forbindelse hermed for at sikre effektiviteten af disse programmer og rettidig gennemførelse af disse;

| 6. | opfordrer Kommissionen til at anmode medlemsstaterne om senest i 2012 at indføre et pålideligt system for en årlig registrering af bistader i stedet for at basere biavlsprogrammer på skøn; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til at anmode medlemsstaterne om senest i 2012 at indføre et pålideligt system for en årlig registrering af bistader i stedet for at basere biavlsprogrammer på skøn;

| 7. | erkender, at udviklingen af innovative og effektive behandlinger imod Varroa-miden, som i visse regioner har medført omfattende årlige tab, er af stor betydning; finder, at adgangen til effektive veterinærbehandlinger imod Varroa-miden og alle former for hermed forbundne sygdomme skal øges i hele det europæiske område; anmoder Kommissionen om at indføre fælles retningslinjer for veterinærbehandlinger i biavlssektoren, idet det er af afgørende betydning, at det foregår i samarbejde med biavlerforeningerne; |
| --- | --- |

7.

erkender, at udviklingen af innovative og effektive behandlinger imod Varroa-miden, som i visse regioner har medført omfattende årlige tab, er af stor betydning; finder, at adgangen til effektive veterinærbehandlinger imod Varroa-miden og alle former for hermed forbundne sygdomme skal øges i hele det europæiske område; anmoder Kommissionen om at indføre fælles retningslinjer for veterinærbehandlinger i biavlssektoren, idet det er af afgørende betydning, at det foregår i samarbejde med biavlerforeningerne;

| 8. | anmoder Kommissionen om at tilpasse den europæiske veterinærpolitik, hvad angår dens anvendelsesområde og dens finansiering, for at tage hensyn til biernes og biavlens særlige karakter med henblik på målet om at bekæmpe bisygdommene mere effektivt og sikre tilgængelighed af effektiv og standardiseret veterinærmedicin i hele EU i samarbejde med biavlerorganisationerne; |
| --- | --- |

8.

anmoder Kommissionen om at tilpasse den europæiske veterinærpolitik, hvad angår dens anvendelsesområde og dens finansiering, for at tage hensyn til biernes og biavlens særlige karakter med henblik på målet om at bekæmpe bisygdommene mere effektivt og sikre tilgængelighed af effektiv og standardiseret veterinærmedicin i hele EU i samarbejde med biavlerorganisationerne;

| 9. | opfordrer Kommissionen til bedre at koordinere de forskellige forskningsprogrammer, som gennemføres i medlemsstaterne, for at fastlægge en handlingsplan for håndtering af bidødeligheden; påpeger, at dette bør omfatte standardisering af bæredygtig landbrugspraksis, som tager hensyn til bestøvere ved at undgå monokulturer uden afgrøderotation; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til bedre at koordinere de forskellige forskningsprogrammer, som gennemføres i medlemsstaterne, for at fastlægge en handlingsplan for håndtering af bidødeligheden; påpeger, at dette bør omfatte standardisering af bæredygtig landbrugspraksis, som tager hensyn til bestøvere ved at undgå monokulturer uden afgrøderotation;

| 10. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre henstillingerne i ovennævnte videnskabelige rapport, som blev vedtaget af EFSA den 3. december 2009, herunder navnlig finansiering af »specifikke undersøgelser, der bygger videre på det igangværende arbejde til forbedring af kendskabet til og forståelsen for faktorer, der påvirker biernes sundhed«; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre henstillingerne i ovennævnte videnskabelige rapport, som blev vedtaget af EFSA den 3. december 2009, herunder navnlig finansiering af »specifikke undersøgelser, der bygger videre på det igangværende arbejde til forbedring af kendskabet til og forståelsen for faktorer, der påvirker biernes sundhed«;

| 11. | opfordrer til uafhængige og rettidige undersøgelser af bidødeligheden, og til, at Kommissionen sikrer, at data om virkningerne på miljøet af bestemte plantebeskyttelsesarter (som f.eks. pelleteret frø), genetisk modificerede afgrøder og udbredelsen af toksiner via pollen offentliggøres, samt at nye initiativer tager udgangspunkt i videnskabelig stringens og statistiske beviser; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse af disse spørgsmål og fremlægge resultaterne heraf inden for en rimelig frist; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til uafhængige og rettidige undersøgelser af bidødeligheden, og til, at Kommissionen sikrer, at data om virkningerne på miljøet af bestemte plantebeskyttelsesarter (som f.eks. pelleteret frø), genetisk modificerede afgrøder og udbredelsen af toksiner via pollen offentliggøres, samt at nye initiativer tager udgangspunkt i videnskabelig stringens og statistiske beviser; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse af disse spørgsmål og fremlægge resultaterne heraf inden for en rimelig frist;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at eksisterende støtte til biavlssektoren og fremtiden for denne politik bevares og styrkes i den fælles landbrugspolitik efter 2013 for at sikre fortsættelsen og forbedringen af denne sektor; glæder sig over Kommissionens beslutning fra juli 2010 om at øge budgettet for biavlsprogrammer; erkender, at dette er en metode til at støtte den fremtidige udvikling af den europæiske biavl, der bidrager til at bevare biodiversiteten; anerkender desuden, at bier har stor betydning for bevarelse af produktionsniveauet inden for landbrug og havebrug, og anser det for vigtigt at belønne dem, der stiller dette offentlige miljøgode til rådighed; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at eksisterende støtte til biavlssektoren og fremtiden for denne politik bevares og styrkes i den fælles landbrugspolitik efter 2013 for at sikre fortsættelsen og forbedringen af denne sektor; glæder sig over Kommissionens beslutning fra juli 2010 om at øge budgettet for biavlsprogrammer; erkender, at dette er en metode til at støtte den fremtidige udvikling af den europæiske biavl, der bidrager til at bevare biodiversiteten; anerkender desuden, at bier har stor betydning for bevarelse af produktionsniveauet inden for landbrug og havebrug, og anser det for vigtigt at belønne dem, der stiller dette offentlige miljøgode til rådighed;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er finansiel støtte til uddannelse, oplysningskampagner og videreuddannelse af nye og professionelle biavlere med særlig fokus på at skabe incitamenter, der kan få nye biavlere til at give sig i kast med biavl, herunder muligheder for udveksling af erfaringer i udlandet; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er finansiel støtte til uddannelse, oplysningskampagner og videreuddannelse af nye og professionelle biavlere med særlig fokus på at skabe incitamenter, der kan få nye biavlere til at give sig i kast med biavl, herunder muligheder for udveksling af erfaringer i udlandet;

| 14. | opfordrer Kommissionen til i samråd med medlemsstaterne og ved samordning mellem veterinære tjenester og biavlerorganisationer, som det allerede er sket i nogle medlemsstater, at undersøge mulighederne for at skabe fællesskabsmæssige retningslinjer på det veterinære område for biers sundhed med henblik på at sikre adgangen til veterinærmedicin i tilfælde af, at det er nødvendigt, idet dette bør finansieres som led i den europæiske veterinærpolitik; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen til i samråd med medlemsstaterne og ved samordning mellem veterinære tjenester og biavlerorganisationer, som det allerede er sket i nogle medlemsstater, at undersøge mulighederne for at skabe fællesskabsmæssige retningslinjer på det veterinære område for biers sundhed med henblik på at sikre adgangen til veterinærmedicin i tilfælde af, at det er nødvendigt, idet dette bør finansieres som led i den europæiske veterinærpolitik;

| 15. | anmoder Kommissionen om at forbedre koordineringen og videnoverførsel mellem anvendt videnskabelig forskning, biavl og landbrug; |
| --- | --- |

15.

anmoder Kommissionen om at forbedre koordineringen og videnoverførsel mellem anvendt videnskabelig forskning, biavl og landbrug;

| 16. | mener, at som følge af plantebeskyttelsesmidlers mulige indflydelse på koloniers udvikling udover virkningerne på voksne bier, bør virkninger af plantebeskyttelsesmidler på hele bistadet også tages i betragtning; minder i denne forbindelse om, at Kommissionen i forbindelse med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1107/2009 på plenarmødet udtalte, at Kommissionen under revisionen af datakravene for aktive stoffer og plantebeskyttelsesmidler, som omhandlet i forordningens artikel 8, stk. 1, litra b og c, ville være særlig opmærksom på opfølgende undersøgelser og undersøgelsesprotokoller, som gør det muligt at foretage en risikovurdering, der tager hensyn til biers direkte og indirekte eksponering for disse produkter, navnlig gennem nektar, pollen og vand, der kan indeholde pesticidrester, der optages af bier, der samler vand; |
| --- | --- |

16.

mener, at som følge af plantebeskyttelsesmidlers mulige indflydelse på koloniers udvikling udover virkningerne på voksne bier, bør virkninger af plantebeskyttelsesmidler på hele bistadet også tages i betragtning; minder i denne forbindelse om, at Kommissionen i forbindelse med vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1107/2009 på plenarmødet udtalte, at Kommissionen under revisionen af datakravene for aktive stoffer og plantebeskyttelsesmidler, som omhandlet i forordningens artikel 8, stk. 1, litra b og c, ville være særlig opmærksom på opfølgende undersøgelser og undersøgelsesprotokoller, som gør det muligt at foretage en risikovurdering, der tager hensyn til biers direkte og indirekte eksponering for disse produkter, navnlig gennem nektar, pollen og vand, der kan indeholde pesticidrester, der optages af bier, der samler vand;

| 17. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med den fremtidige udvikling af fællesskabsstøtteordninger inden for biavl at følge en omfattende og bæredygtig strategi, der navnlig omfatter udvikling af landdistrikter, klimaændringer og biodiversitet, især gennem fremme af foranstaltninger til bevarelse og udvidelse af blomstringsarealer; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med den fremtidige udvikling af fællesskabsstøtteordninger inden for biavl at følge en omfattende og bæredygtig strategi, der navnlig omfatter udvikling af landdistrikter, klimaændringer og biodiversitet, især gennem fremme af foranstaltninger til bevarelse og udvidelse af blomstringsarealer;

| 18. | opfordrer Kommissionen til at støtte den europæiske biavlssektor endnu bredere og mere sammenhængende ved hjælp af flere instrumenter i den fremtidige fælles landbrugspolitik, herunder foranstaltninger med henblik på at øge biodiversiteten, afbøde virkningerne af klimaændringerne, bevare en national traditionel og kulturel arv, som giver beskæftigelse til et stort antal familier i Europa, samt beskytte og forbedre kvaliteten og funktionen af markedet for biavlsprodukter; |
| --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen til at støtte den europæiske biavlssektor endnu bredere og mere sammenhængende ved hjælp af flere instrumenter i den fremtidige fælles landbrugspolitik, herunder foranstaltninger med henblik på at øge biodiversiteten, afbøde virkningerne af klimaændringerne, bevare en national traditionel og kulturel arv, som giver beskæftigelse til et stort antal familier i Europa, samt beskytte og forbedre kvaliteten og funktionen af markedet for biavlsprodukter;

| 19. | opfordrer Kommissionen til at koordinere de nationale overvågningsprogrammer for mærkningskrav og risikobegrænsende foranstaltninger, som skal indgå i plantebeskyttelsesmidlets tilladelse, samt eksponering af overvågningsprogrammer for plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen til at koordinere de nationale overvågningsprogrammer for mærkningskrav og risikobegrænsende foranstaltninger, som skal indgå i plantebeskyttelsesmidlets tilladelse, samt eksponering af overvågningsprogrammer for plantebeskyttelsesmidler;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at understøtte det direkte salg af biavlsprodukter til forbrugerne på lokale markeder; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at understøtte det direkte salg af biavlsprodukter til forbrugerne på lokale markeder;

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

21.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 81E af 31.3.2004, s. 107.

(2)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56.

(3)  EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 941.

(4)  EFT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

(5)  EUT C 16 E af 22.1.2010, s. 65.

(6)  EUT L 65 af 13.3.2010, s. 27.

(7)  EUT L 118 af 12.5.2010, s. 56.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/154r.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/scdoc/27e.htm

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/64

---

Torsdag den 25. november 2010Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020

P7_TA(2010)0441

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om »Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020« (2010/2108(INI))

2012/C 99 E/14

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens statusdokument »Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020«, der blev offentliggjort den 7. maj 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens statusdokument »Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020«, der blev offentliggjort den 7. maj 2010,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet af 10. januar 2007»En energipolitik for Europa« (KOM(2007)0001), som blev efterfulgt af Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 13. november 2008»Anden strategiske energiredegørelse - EU-handlingsplan for energiforsyningssikkerhed og -solidaritet«, og ledsagende dokumenter (KOM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet af 10. januar 2007»En energipolitik for Europa« (KOM(2007)0001), som blev efterfulgt af Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 13. november 2008»Anden strategiske energiredegørelse - EU-handlingsplan for energiforsyningssikkerhed og -solidaritet«, og ledsagende dokumenter (KOM(2008)0781),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. februar 2009 om den anden strategiske energiredegørelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. februar 2009 om den anden strategiske energiredegørelse (1),

| — | der henviser til den tredje energipakke bestående af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 713/2009 af 13. juli 2009 om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (»elektricitetsdirektivet« eller »ED«) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas (NG) og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (»NG-direktivet« eller »NGD«) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje energipakke bestående af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 713/2009 af 13. juli 2009 om oprettelse af et agentur for samarbejde mellem energireguleringsmyndigheder, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1775/2005, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ophævelse af direktiv 2003/54/EF (»elektricitetsdirektivet« eller »ED«) samt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/73/EF af 13. juli 2009 om fælles regler for det indre marked for naturgas (NG) og om ophævelse af direktiv 2003/55/EF (»NG-direktivet« eller »NGD«) (2),

| — | der henviser til EU's energi- og klimaændringspakke bestående af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 af 23. april 2009 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers emissioner inden for Fællesskabets integrerede tilgang til at nedbringe CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/30/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 98/70/EF for så vidt angår specifikationerne for benzin, diesel og gasolie og om indførelse af en mekanisme for overvågning og reduktion af emissionerne af drivhusgasser og om ændring af Rådets direktiv 1999/32/EF for så vidt angår specifikationerne for brændstof, der benyttes i fartøjer til sejlads på indre vandveje, og om ophævelse af direktiv 93/12/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 samt Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's energi- og klimaændringspakke bestående af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 443/2009 af 23. april 2009 om fastsættelse af præstationsnormer for nye personbilers emissioner inden for Fællesskabets integrerede tilgang til at nedbringe CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/30/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 98/70/EF for så vidt angår specifikationerne for benzin, diesel og gasolie og om indførelse af en mekanisme for overvågning og reduktion af emissionerne af drivhusgasser og om ændring af Rådets direktiv 1999/32/EF for så vidt angår specifikationerne for brændstof, der benyttes i fartøjer til sejlads på indre vandveje, og om ophævelse af direktiv 93/12/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/31/EF af 23. april 2009 om geologisk lagring af kuldioxid og om ændring af Rådets direktiv 85/337/EØF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF, 2001/80/EF, 2004/35/EF, 2006/12/EF, 2008/1/EF og forordning (EF) nr. 1013/2006 samt Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. september 2007 om en fælles europæisk ekstern energipolitik (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. september 2007 om en fælles europæisk ekstern energipolitik (4),

| — | der henviser til energichartertraktaten (ECT) af 17. december 1994, der fastlægger retsrammerne for det internationale energisamarbejde, samt det tilhørende udkast til transitprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til energichartertraktaten (ECT) af 17. december 1994, der fastlægger retsrammerne for det internationale energisamarbejde, samt det tilhørende udkast til transitprotokol,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 af 13. juli 2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (det europæiske genopretningsprogram for energiområdet) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 663/2009 af 13. juli 2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (det europæiske genopretningsprogram for energiområdet) (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 31. maj 2010 om »et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (ændring af forordning (EF) nr. 663/2009)« (KOM(2010)0283)), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 31. maj 2010 om »et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet (ændring af forordning (EF) nr. 663/2009)« (KOM(2010)0283)),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. oktober 2009 om »Investering i udviklingen af teknologi med lav CO2-udledning (SET-planen)« (KOM(2009)0519) og til sin beslutning af 11. marts 2010 om investering i udviklingen af teknologi med lav CO2-udledning (SET-planen) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. oktober 2009 om »Investering i udviklingen af teknologi med lav CO2-udledning (SET-planen)« (KOM(2009)0519) og til sin beslutning af 11. marts 2010 om investering i udviklingen af teknologi med lav CO2-udledning (SET-planen) (6),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 4. maj 2010 om gennemførelsen af retningslinjerne for transeuropæiske net på energiområdet i perioden 2007-2009 (KOM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 4. maj 2010 om gennemførelsen af retningslinjerne for transeuropæiske net på energiområdet i perioden 2007-2009 (KOM(2010)0203),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og om ophævelse af direktiv 2004/67/EF (KOM(2009)0363) (betænkning af Vidal-Quadras), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger til opretholdelse af naturgasforsyningssikkerheden og om ophævelse af direktiv 2004/67/EF (KOM(2009)0363) (betænkning af Vidal-Quadras),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet (KOM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet (KOM(2006)0545),

| — | der henviser til Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet af 25. juni 2010 om fremskridtene med foranstaltninger til fremme af elforsyningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer (KOM(2010)0330), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport til Rådet og Europa-Parlamentet af 25. juni 2010 om fremskridtene med foranstaltninger til fremme af elforsyningssikkerhed og infrastrukturinvesteringer (KOM(2010)0330),

| — | der henviser til udkast til Rådets konklusioner af 21. maj 2010 med titlen »Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets konklusioner af 21. maj 2010 med titlen »Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020« (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/76/EØF (energiservicedirektivet) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/76/EØF (energiservicedirektivet) (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/8/EF af 11. februar 2004 om fremme af kraftvarmeproduktion på grundlag af en efterspørgsel efter nyttevarme på det indre energimarked og om ændring af direktiv 92/62/EØF (kraftvarmedirektivet) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/8/EF af 11. februar 2004 om fremme af kraftvarmeproduktion på grundlag af en efterspørgsel efter nyttevarme på det indre energimarked og om ændring af direktiv 92/62/EØF (kraftvarmedirektivet) (9),

| — | der henviser til artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0313/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om International Handel (A7-0313/2010),

| A. | der henviser til, at Lissabontraktaten markerer en ny periode for Unionen, som kræver en tilpasning af vores mål og strategier samt af EU-budgettet for fuldt ud at gennemføre traktaten, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Lissabontraktaten markerer en ny periode for Unionen, som kræver en tilpasning af vores mål og strategier samt af EU-budgettet for fuldt ud at gennemføre traktaten,

| B. | der henviser til, at indføjelsen af et specifikt kapitel om energi i Lissabontraktaten nu indebærer, at der er et solidt retsgrundlag for at udvikle energiinitiativer baseret på bæredygtighed, forsyningssikkerhed, sammenkobling af netværk samt solidaritet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at indføjelsen af et specifikt kapitel om energi i Lissabontraktaten nu indebærer, at der er et solidt retsgrundlag for at udvikle energiinitiativer baseret på bæredygtighed, forsyningssikkerhed, sammenkobling af netværk samt solidaritet,

| C. | der henviser til, at EU står over for problemet med forsinket og ufuldstændig gennemførelse af energilovgivningen og en mangel på overordnede energistrategier, hvilket kræver et stærkt lederskab fra Kommissionens side for at udligne denne mangel, samt en synlig og overbevisende demonstration af medlemsstaternes beslutsomhed og støtte, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU står over for problemet med forsinket og ufuldstændig gennemførelse af energilovgivningen og en mangel på overordnede energistrategier, hvilket kræver et stærkt lederskab fra Kommissionens side for at udligne denne mangel, samt en synlig og overbevisende demonstration af medlemsstaternes beslutsomhed og støtte,

| D. | der henviser til, at Europa bliver stadig mere afhængigt af import af udenlandske energikilder, især af fossile brændstoffer, og der henviser til, at afhængigheden af olie er særlig stor og vil vokse i fremtiden, og at EU’s energipolitik derfor skal have en international dimension, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Europa bliver stadig mere afhængigt af import af udenlandske energikilder, især af fossile brændstoffer, og der henviser til, at afhængigheden af olie er særlig stor og vil vokse i fremtiden, og at EU’s energipolitik derfor skal have en international dimension,

| E. | der henviser til, at levestandard og økonomisk konkurrencedygtighed er afhængig af prisen på og adgangen til energi, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at levestandard og økonomisk konkurrencedygtighed er afhængig af prisen på og adgangen til energi,

| F. | der henviser til, at EU's energipolitik bør bidrage til, at det kan opfylde sit tilsagn om at reducere emissionerne af drivhusgasser, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU's energipolitik bør bidrage til, at det kan opfylde sit tilsagn om at reducere emissionerne af drivhusgasser,

| G. | der henviser til, at der er behov for større energiinvesteringer, især i nye kraftværker, sammenkoblinger og net inden for det næste årti, og da disse investeringer vil forme energimixet for en endnu længere periode, bør der træffes foranstaltninger med henblik på at sikre, at de støtter omstillingen til en bæredygtig økonomi; der henviser til, at dette vil kræve en yderligere spredning af finansieringsinstrumenter eller eventuelt nye markedsordninger, navnlig i de regioner, der er mest isoleret i energimæssig henseende, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er behov for større energiinvesteringer, især i nye kraftværker, sammenkoblinger og net inden for det næste årti, og da disse investeringer vil forme energimixet for en endnu længere periode, bør der træffes foranstaltninger med henblik på at sikre, at de støtter omstillingen til en bæredygtig økonomi; der henviser til, at dette vil kræve en yderligere spredning af finansieringsinstrumenter eller eventuelt nye markedsordninger, navnlig i de regioner, der er mest isoleret i energimæssig henseende,

| H. | der henviser til, at der findes væsentlige biomasseressourcer i EU27 til at fremstille betydelige mængder andengenerationsbiobrændstoffer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der findes væsentlige biomasseressourcer i EU27 til at fremstille betydelige mængder andengenerationsbiobrændstoffer,

| I. | der henviser til, at kul fortsat vil være en vigtig primær energiforsyningskilde for offentligheden og økonomien, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kul fortsat vil være en vigtig primær energiforsyningskilde for offentligheden og økonomien,

| J. | der henviser til, at investeringer i energisektoren er meget kapitalintensive, og at der er behov for at etablere et stabilt langsigtet regelsæt, som gør det muligt for virksomhederne at træffe miljømæssigt og økonomisk sunde investeringsbeslutninger, og der henviser til, at dette under ingen omstændigheder bør føre til konkurrenceforvridning, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at investeringer i energisektoren er meget kapitalintensive, og at der er behov for at etablere et stabilt langsigtet regelsæt, som gør det muligt for virksomhederne at træffe miljømæssigt og økonomisk sunde investeringsbeslutninger, og der henviser til, at dette under ingen omstændigheder bør føre til konkurrenceforvridning,

| K. | der henviser til, at EU’s ambitiøse langsigtede mål for reduktion af CO2-emissioner bør udformes i forbindelse med en global aftale om klimaændringer med henblik på at maksimere EU’s positive bidrag til de internationale forhandlinger og minimere risikoen for CO2-lækage og tab af konkurrencedygtighed for europæisk erhvervsliv, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU’s ambitiøse langsigtede mål for reduktion af CO2-emissioner bør udformes i forbindelse med en global aftale om klimaændringer med henblik på at maksimere EU’s positive bidrag til de internationale forhandlinger og minimere risikoen for CO2-lækage og tab af konkurrencedygtighed for europæisk erhvervsliv,

| L. | der henviser til, at energinetinfrastruktur først og fremmest skal finansieres af energipriserne, der imidlertid henviser til, at EU-finansiering og -støtte også kan være nødvendig, når markedet ikke alene kan finansiere sådanne investeringer, med henblik på at oprette velfungerende net og åbne for de europæiske energimarkeder, navnlig i de mindst udviklede regioner, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at energinetinfrastruktur først og fremmest skal finansieres af energipriserne, der imidlertid henviser til, at EU-finansiering og -støtte også kan være nødvendig, når markedet ikke alene kan finansiere sådanne investeringer, med henblik på at oprette velfungerende net og åbne for de europæiske energimarkeder, navnlig i de mindst udviklede regioner,

| M. | der henviser til, at den økonomiske afmatning efter den finansielle krise har forsinket investeringerne i energisektoren, der henviser til, at krisen dog også kan give en mulighed for Europa til at indføre reformer, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den økonomiske afmatning efter den finansielle krise har forsinket investeringerne i energisektoren, der henviser til, at krisen dog også kan give en mulighed for Europa til at indføre reformer,

| N. | der henviser til, at en bæredygtig og dynamisk økonomi bør stræbe efter at afkoble den økonomiske vækst fra energiforbruget, især ved at øge energieffektiviteten pr. produceret enhed, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en bæredygtig og dynamisk økonomi bør stræbe efter at afkoble den økonomiske vækst fra energiforbruget, især ved at øge energieffektiviteten pr. produceret enhed,

| O. | der henviser til, at Kommissionen også gav udtryk for sin hensigt om i 2009 at vurdere den globale LNG-situation og finde frem til mangler med henblik på at foreslå en LNG-handlingsplan, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen også gav udtryk for sin hensigt om i 2009 at vurdere den globale LNG-situation og finde frem til mangler med henblik på at foreslå en LNG-handlingsplan,

Indledning: En strategi til sikring af fuld gennemførelse af Lissabontraktaten

| 1. | glæder sig over Kommissionens statusdokument »Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020« som et første skridt i retning af en omfattende EU-energipolitik i forbindelse med EU's 2020-strategi; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens statusdokument »Frem mod en ny energistrategi for Europa 2011-2020« som et første skridt i retning af en omfattende EU-energipolitik i forbindelse med EU's 2020-strategi;

| 2. | mener, at enhver fremtidig strategi bør søge at opfylde Lissabontraktatens grundlæggende målsætninger, nemlig et fælles marked for energi, forsyningssikkerhed, energieffektivitet og besparelser og udvikling af nye og vedvarende energiformer samt fremme af energinet; ok wha mener endvidere, at den bør bidrage til rimelige priser på energi for alle forbrugere, fremme af vedvarende energikilder som led i en bæredygtig energiproduktion og udvikling af indbyrdes forbundne, integrerede og interoperable og intelligente energinet og føre til en mindsket afhængighed af importeret energi og en stigning i den indenlandske energiproduktion, samtidig med at konkurrencedygtigheden og den industrielle vækst og reduktionen af drivhusgasemissioner bevares; |
| --- | --- |

2.

mener, at enhver fremtidig strategi bør søge at opfylde Lissabontraktatens grundlæggende målsætninger, nemlig et fælles marked for energi, forsyningssikkerhed, energieffektivitet og besparelser og udvikling af nye og vedvarende energiformer samt fremme af energinet; ok wha mener endvidere, at den bør bidrage til rimelige priser på energi for alle forbrugere, fremme af vedvarende energikilder som led i en bæredygtig energiproduktion og udvikling af indbyrdes forbundne, integrerede og interoperable og intelligente energinet og føre til en mindsket afhængighed af importeret energi og en stigning i den indenlandske energiproduktion, samtidig med at konkurrencedygtigheden og den industrielle vækst og reduktionen af drivhusgasemissioner bevares;

| 3. | understreger, at den foreslåede strategi først og fremmest bør gennemføres i en ånd af solidaritet og ansvarlighed, hvor ingen medlemsstat kan efterlades eller isoleres, og alle medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre Unionens indbyrdes sikkerhed; understreger betydningen af, at der i traktaten medtages et særligt kapitel om energi (artikel 194 i TEUF), hvilket giver et solidt retsgrundlag for Unionens indsats baseret på fællesskabsmetoden; |
| --- | --- |

3.

understreger, at den foreslåede strategi først og fremmest bør gennemføres i en ånd af solidaritet og ansvarlighed, hvor ingen medlemsstat kan efterlades eller isoleres, og alle medlemsstaterne træffer foranstaltninger til at sikre Unionens indbyrdes sikkerhed; understreger betydningen af, at der i traktaten medtages et særligt kapitel om energi (artikel 194 i TEUF), hvilket giver et solidt retsgrundlag for Unionens indsats baseret på fællesskabsmetoden;

| 4. | understreger, at Unionen har brug for en langsigtet vision for en effektiv og bæredygtig energipolitik frem til 2050, ledsaget af dens ambitiøse langsigtede mål for reduktion og suppleret med præcise og omfattende, handlingsplaner på kort og mellemlang sigt for at arbejde hen imod disse mål; |
| --- | --- |

4.

understreger, at Unionen har brug for en langsigtet vision for en effektiv og bæredygtig energipolitik frem til 2050, ledsaget af dens ambitiøse langsigtede mål for reduktion og suppleret med præcise og omfattende, handlingsplaner på kort og mellemlang sigt for at arbejde hen imod disse mål;

| 5. | opfordrer til, at der udarbejdes planer for et europæisk energifællesskab med et stærkt samarbejde om energinet og europæisk finansiering af nye energiteknologier; mener, at det europæiske energifællesskab, uden at det indledningsvis kræver nogen ændring af Lissabontraktaten, bør kunne råde bod på den splittede europæiske energipolitik og give Unionen en kraftig stemme i energispørgsmål på internationalt niveau; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til, at der udarbejdes planer for et europæisk energifællesskab med et stærkt samarbejde om energinet og europæisk finansiering af nye energiteknologier; mener, at det europæiske energifællesskab, uden at det indledningsvis kræver nogen ændring af Lissabontraktaten, bør kunne råde bod på den splittede europæiske energipolitik og give Unionen en kraftig stemme i energispørgsmål på internationalt niveau;

Sikring af energimarkedets funktion

| 6. | understreger, at gennemførelsen af det europæiske indre energimarked er nødvendig for opfyldelsen af EU's politiske mål; mener, at dette bør være baseret på en klar juridisk ramme, hvor lovgivningen håndhæves strengt, og Kommissionen er mere villig til at indlede overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, hvis det er nødvendigt; |
| --- | --- |

6.

understreger, at gennemførelsen af det europæiske indre energimarked er nødvendig for opfyldelsen af EU's politiske mål; mener, at dette bør være baseret på en klar juridisk ramme, hvor lovgivningen håndhæves strengt, og Kommissionen er mere villig til at indlede overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, hvis det er nødvendigt;

| 7. | understreger på det kraftigste behovet for fuldt ud at gennemføre EU's nuværende energi-lovgivning og for at opfylde EU's energimål; understreger behovet for en hurtig og korrekt gennemførelse af reglerne under den tredje energipakke og energieffektivitetspakken í alle medlemsstater; |
| --- | --- |

7.

understreger på det kraftigste behovet for fuldt ud at gennemføre EU's nuværende energi-lovgivning og for at opfylde EU's energimål; understreger behovet for en hurtig og korrekt gennemførelse af reglerne under den tredje energipakke og energieffektivitetspakken í alle medlemsstater;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne gennemfører og omsætter de aktuelle direktiver for det indre marked fuldstændigt og korrekt, og, såfremt medlemsstaterne ikke reagerer, som en endelig foranstaltning at overveje at forelægge de aktuelle direktiver i form af forordninger for at sikre fuld og direkte anvendelse i hele det indre marked; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne gennemfører og omsætter de aktuelle direktiver for det indre marked fuldstændigt og korrekt, og, såfremt medlemsstaterne ikke reagerer, som en endelig foranstaltning at overveje at forelægge de aktuelle direktiver i form af forordninger for at sikre fuld og direkte anvendelse i hele det indre marked;

| 9. | understreger behovet for at skabe forsyningssikkerhed for Europas elproduktion, navnlig ved at udvikle en erhvervspolitik, der fremmer langsigtede investeringer i el-produktionsmidler i EU; |
| --- | --- |

9.

understreger behovet for at skabe forsyningssikkerhed for Europas elproduktion, navnlig ved at udvikle en erhvervspolitik, der fremmer langsigtede investeringer i el-produktionsmidler i EU;

| 10. | mener, at markedsregulerende myndigheders rolle og samarbejdet mellem de nationale tilsynsmyndigheder, konkurrencemyndigheder og Kommissionen bør styrkes, især i forbindelse med detail- og engrosmarkeder; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at ACER og ENTSO kan udføre deres opgaver effektivt; bemærker, at hvis ACER's og ENTSO's kompetencer viser sig at være utilstrækkelige til at skabe et mere integreret europæisk energimarked, kan det blive nødvendigt at ændre deres mandater; opfordrer Kommissionen og ACER til at udarbejde forslag til, hvordan inddragelsen af de interesserede parter kan forbedres, |
| --- | --- |

10.

mener, at markedsregulerende myndigheders rolle og samarbejdet mellem de nationale tilsynsmyndigheder, konkurrencemyndigheder og Kommissionen bør styrkes, især i forbindelse med detail- og engrosmarkeder; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at ACER og ENTSO kan udføre deres opgaver effektivt; bemærker, at hvis ACER's og ENTSO's kompetencer viser sig at være utilstrækkelige til at skabe et mere integreret europæisk energimarked, kan det blive nødvendigt at ændre deres mandater; opfordrer Kommissionen og ACER til at udarbejde forslag til, hvordan inddragelsen af de interesserede parter kan forbedres,

| 11. | understreger behovet for at øge engrosmarkedernes gennemsigtighed og forbedre deres funktion til fordel for forbrugerne, navnlig med hensyn til finansielle produkter, som handles på energimarkedet, og etablering af effektive intradag-markeder i hele Europa; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens oplysning om, at den agter at forelægge et forslag om handlede energimarkeders åbenhed og integritet, og opfordrer til udvikling af en sammenhængende lovgivningsramme i denne forbindelse; |
| --- | --- |

11.

understreger behovet for at øge engrosmarkedernes gennemsigtighed og forbedre deres funktion til fordel for forbrugerne, navnlig med hensyn til finansielle produkter, som handles på energimarkedet, og etablering af effektive intradag-markeder i hele Europa; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens oplysning om, at den agter at forelægge et forslag om handlede energimarkeders åbenhed og integritet, og opfordrer til udvikling af en sammenhængende lovgivningsramme i denne forbindelse;

| 12. | mener, at forbrugere kan drage fordel af øget konkurrence på energimarkedet; fremhæver behovet for at fremme konkurrencen ved at diversificere transportveje, energikilder og markedsaktører på europæiske markeder og betydningen af at tilskynde til udvikling af nye forretningsmodeller; |
| --- | --- |

12.

mener, at forbrugere kan drage fordel af øget konkurrence på energimarkedet; fremhæver behovet for at fremme konkurrencen ved at diversificere transportveje, energikilder og markedsaktører på europæiske markeder og betydningen af at tilskynde til udvikling af nye forretningsmodeller;

| 13. | minder om Kommissionens sektorundersøgelse fra 2005; opfordrer til, at der iværksættes en anden undersøgelse af energisektoren i 2013; |
| --- | --- |

13.

minder om Kommissionens sektorundersøgelse fra 2005; opfordrer til, at der iværksættes en anden undersøgelse af energisektoren i 2013;

| 14. | anmoder Kommissionen om at arrangere et årligt topmøde med repræsentanter for udvalg i de nationale parlamenter med ansvar for energispørgsmål og medlemmer af Europa-Parlamentet og interesserede parter om EU's energirelaterede politikker, lovgivning og andre relaterede emner for at sikre en bedre gensidig forståelse; støtter endvidere tanken om et særligt møde i Det Europæiske Råd med fokus på relevante energipolitiske spørgsmål, som bør tage hensyn til Parlamentets betænkninger om energistrategien 2011-2020 og handlingsplanen for energieffektivitet; |
| --- | --- |

14.

anmoder Kommissionen om at arrangere et årligt topmøde med repræsentanter for udvalg i de nationale parlamenter med ansvar for energispørgsmål og medlemmer af Europa-Parlamentet og interesserede parter om EU's energirelaterede politikker, lovgivning og andre relaterede emner for at sikre en bedre gensidig forståelse; støtter endvidere tanken om et særligt møde i Det Europæiske Råd med fokus på relevante energipolitiske spørgsmål, som bør tage hensyn til Parlamentets betænkninger om energistrategien 2011-2020 og handlingsplanen for energieffektivitet;

Støtte til moderne integrerede net

| 15. | understreger kraftigt, at enhver forsinkelse i udviklingen af et moderne og intelligent EU-dækkende el- og gasnet truer EU's ambition om at nå sine 20-20-20 energi- og klimamål og opfylde sine 2050-mål som vedtaget af stats- og regeringscheferne og dermed forbedre EU's energiforsyningssikkerhed; glæder sig derfor over energistrategiens centrale fokusering på intelligent og moderne infrastruktur for at udvikle moderne EU-dækkende integrerede net; |
| --- | --- |

15.

understreger kraftigt, at enhver forsinkelse i udviklingen af et moderne og intelligent EU-dækkende el- og gasnet truer EU's ambition om at nå sine 20-20-20 energi- og klimamål og opfylde sine 2050-mål som vedtaget af stats- og regeringscheferne og dermed forbedre EU's energiforsyningssikkerhed; glæder sig derfor over energistrategiens centrale fokusering på intelligent og moderne infrastruktur for at udvikle moderne EU-dækkende integrerede net;

| 16. | understreger, at kun et paneuropæisk energinet, som ikke tager hensyn til medlemsstaternes grænser, vil gøre det muligt at færdiggøre det indre energimarked; mener, at der er et presserende behov for at udvikle og fuldt ud anvende de lovgivningsmæssige og finansielle mekanismer, som traktaten og den afledte ret giver mulighed for, til i tide at råde bod på manglende handling med hensyn til udvikling af manglende eller mangelfulde forbindelser i de transeuropæiske energinet; påpeger, at sikring af, at hele den europæiske energiproduktion anvendes optimalt, vil reducere behovet for import; |
| --- | --- |

16.

understreger, at kun et paneuropæisk energinet, som ikke tager hensyn til medlemsstaternes grænser, vil gøre det muligt at færdiggøre det indre energimarked; mener, at der er et presserende behov for at udvikle og fuldt ud anvende de lovgivningsmæssige og finansielle mekanismer, som traktaten og den afledte ret giver mulighed for, til i tide at råde bod på manglende handling med hensyn til udvikling af manglende eller mangelfulde forbindelser i de transeuropæiske energinet; påpeger, at sikring af, at hele den europæiske energiproduktion anvendes optimalt, vil reducere behovet for import;

| 17. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i rette tid og fuldt ud at give Kommissionen alle de oplysninger, der kræves i henhold til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010 om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur, for at der kan skabes et overblik over potentielle huller i udbud og efterspørgsel samt over hindringer for investeringer, medens der afventes en afgørelse fra Domstolen om lovligheden af denne forordning, som skulle have været vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, jf. artikel 194 i traktaten; |
| --- | --- |

17.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til i rette tid og fuldt ud at give Kommissionen alle de oplysninger, der kræves i henhold til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010 om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur, for at der kan skabes et overblik over potentielle huller i udbud og efterspørgsel samt over hindringer for investeringer, medens der afventes en afgørelse fra Domstolen om lovligheden af denne forordning, som skulle have været vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure, jf. artikel 194 i traktaten;

| 18. | mener, at Kommissionens kommende plan for et Nordsønet sammen med andre regionale initiativer som f.eks. »Middelhavsringen« og sammenkoblingsplanen for Østersølandene bør blive en af hjørnestenene for udvikling af et europæisk supernet; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at afsætte de nødvendige midler til dets udvikling; |
| --- | --- |

18.

mener, at Kommissionens kommende plan for et Nordsønet sammen med andre regionale initiativer som f.eks. »Middelhavsringen« og sammenkoblingsplanen for Østersølandene bør blive en af hjørnestenene for udvikling af et europæisk supernet; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at afsætte de nødvendige midler til dets udvikling;

| 19. | understreger, at den 10-årige netudviklingsplan (for at integrere EU's el- og gasnet) bør bringes mere i overensstemmelse med 2020-målene og derefter gennemføres på et metodisk og teknologisk grundlag for ny lovgivning på energiinfrastrukturområdet; bemærker ACER's rolle ved overvågning af dens gennemførelse; understreger det presserende behov for at integrere energienklaver i det europæiske energinet, navnlig ved hjælp af gasnetsammenkoblinger og LNG-terminaler, som bør bringe visse medlemsstaters markedsisolation til ophør og øge forsyningssikkerheden for de EU-lande, som for øjeblikket er meget afhængige af nogle lande uden for EU; |
| --- | --- |

19.

understreger, at den 10-årige netudviklingsplan (for at integrere EU's el- og gasnet) bør bringes mere i overensstemmelse med 2020-målene og derefter gennemføres på et metodisk og teknologisk grundlag for ny lovgivning på energiinfrastrukturområdet; bemærker ACER's rolle ved overvågning af dens gennemførelse; understreger det presserende behov for at integrere energienklaver i det europæiske energinet, navnlig ved hjælp af gasnetsammenkoblinger og LNG-terminaler, som bør bringe visse medlemsstaters markedsisolation til ophør og øge forsyningssikkerheden for de EU-lande, som for øjeblikket er meget afhængige af nogle lande uden for EU;

| 20. | understreger behovet for en mere omfattende udveksling af oplysninger om forvaltning af infrastrukturnettene fra operatørernes side med henblik på at undgå markedsforvridninger som følge af en asymmetrisk adgang til oplysninger; |
| --- | --- |

20.

understreger behovet for en mere omfattende udveksling af oplysninger om forvaltning af infrastrukturnettene fra operatørernes side med henblik på at undgå markedsforvridninger som følge af en asymmetrisk adgang til oplysninger;

| 21. | gentager, at hvis markedet skal have incitamenter til at investere i forskning i og udvikling af nye energiteknologier, skal det have en lovgivningsmæssig ramme; påpeger i denne forbindelse, at der fortsat er behov for et fælles EU-patent; |
| --- | --- |

21.

gentager, at hvis markedet skal have incitamenter til at investere i forskning i og udvikling af nye energiteknologier, skal det have en lovgivningsmæssig ramme; påpeger i denne forbindelse, at der fortsat er behov for et fælles EU-patent;

| 22. | påpeger desuden, at der er et presserende behov for at udvikle og modernisere distributionsnettene med henblik på at integrere de voksende mængder decentral produktion; |
| --- | --- |

22.

påpeger desuden, at der er et presserende behov for at udvikle og modernisere distributionsnettene med henblik på at integrere de voksende mængder decentral produktion;

| 23. | mener, at det nuværende program for de transeuropæiske energinet (TEN-E) har været ineffektivt og ikke bidraget væsentligt til opbygningen af sammenkoblinger mellem medlemsstaterne, og at det bør tilpasses for at opfylde målene i klima- og energipakken og i den tredje pakke om det indre marked; mener endvidere, at den foreslåede energiinfrastrukturpakke og erstatningen af TEN-E derfor bør:






  a) | evaluere problemet med tilladelser til energiinfrastruktur og sammenligne de forskellige fremgangsmåder med henblik på at mindske bureaukratiet, forkorte godkendelsesprocesser og behandle offentlighedens problemer |
| --- | --- | --- |

23.

mener, at det nuværende program for de transeuropæiske energinet (TEN-E) har været ineffektivt og ikke bidraget væsentligt til opbygningen af sammenkoblinger mellem medlemsstaterne, og at det bør tilpasses for at opfylde målene i klima- og energipakken og i den tredje pakke om det indre marked; mener endvidere, at den foreslåede energiinfrastrukturpakke og erstatningen af TEN-E derfor bør:

a)

evaluere problemet med tilladelser til energiinfrastruktur og sammenligne de forskellige fremgangsmåder med henblik på at mindske bureaukratiet, forkorte godkendelsesprocesser og behandle offentlighedens problemer

| b) | definere og støtte prioriterede projekter og fastsætte kriterier for at identificere de vigtigste investeringer med henblik på udvikling af det indre energimarked under hensyntagen til projekternes bidrag til forsyningssikkerhed, behovet for at øge konkurrencen og opfylde langsigtede bæredygtige energimål og forbedre den sociale og territoriale samhørighed |
| --- | --- |

b)

definere og støtte prioriterede projekter og fastsætte kriterier for at identificere de vigtigste investeringer med henblik på udvikling af det indre energimarked under hensyntagen til projekternes bidrag til forsyningssikkerhed, behovet for at øge konkurrencen og opfylde langsigtede bæredygtige energimål og forbedre den sociale og territoriale samhørighed

| c) | give klare kriterier og retningslinjer til medlemsstaterne om stats- og EU-støtte til energiinfrastruktur |
| --- | --- |

c)

give klare kriterier og retningslinjer til medlemsstaterne om stats- og EU-støtte til energiinfrastruktur

| d) | udvide den økonomiske støtte, herunder fra Den Europæiske Investeringsbank og andre finansielle formidlere til projekternes gennemførelsesfase for at håndtere markedssvigt |
| --- | --- |

d)

udvide den økonomiske støtte, herunder fra Den Europæiske Investeringsbank og andre finansielle formidlere til projekternes gennemførelsesfase for at håndtere markedssvigt

| e) | fastlægge en model for grænseoverskridende omkostningsdeling, bl.a. i form af en koordineret udvikling af infrastruktur og vedvarende energi, der bygger på vellykkede eksisterende modeller |
| --- | --- |

e)

fastlægge en model for grænseoverskridende omkostningsdeling, bl.a. i form af en koordineret udvikling af infrastruktur og vedvarende energi, der bygger på vellykkede eksisterende modeller

| f) | vurdere, om investeringerne i infrastruktur kan fremskyndes ved at bringe infrastrukturprojekter af betydning for EU i udbud; |
| --- | --- |

f)

vurdere, om investeringerne i infrastruktur kan fremskyndes ved at bringe infrastrukturprojekter af betydning for EU i udbud;

Finansiering af energipolitikken

| 24. | mener, at den nye flerårige finansielle ramme bør afspejle EU's politiske prioriteringer som skitseret i 2020-strategien under hensyntagen til den anden strategiske energiredegørelses resultater og prioriteringer, hvilket indebærer, at der skal afsættes en væsentligt højere andel af budgettet til energipolitik, herunder til en moderne og intelligent energiinfrastruktur, energieffektivitet, projekter vedrørende vedvarende energi og forskning, udvikling og anvendelse af nye energiteknologier; |
| --- | --- |

24.

mener, at den nye flerårige finansielle ramme bør afspejle EU's politiske prioriteringer som skitseret i 2020-strategien under hensyntagen til den anden strategiske energiredegørelses resultater og prioriteringer, hvilket indebærer, at der skal afsættes en væsentligt højere andel af budgettet til energipolitik, herunder til en moderne og intelligent energiinfrastruktur, energieffektivitet, projekter vedrørende vedvarende energi og forskning, udvikling og anvendelse af nye energiteknologier;

| 25. | mener, at et moderne EU-dækkende elektricitetsnet vil spille en afgørende rolle med hensyn til at nå målet om at øge de vedvarende energikilders andel til 20 %; opfordrer derfor Kommissionen til at udvikle en hensigtsmæssig ordning med incitamenter for investeringer i kraftværker i bestemte regioner for således at opnå en optimal økonomisk virkning og undgå ineffektive netinvesteringer; påpeger i denne sammenhæng, at en generel strategi skal tage hensyn til hele energisystemet fra producent til forbruger; |
| --- | --- |

25.

mener, at et moderne EU-dækkende elektricitetsnet vil spille en afgørende rolle med hensyn til at nå målet om at øge de vedvarende energikilders andel til 20 %; opfordrer derfor Kommissionen til at udvikle en hensigtsmæssig ordning med incitamenter for investeringer i kraftværker i bestemte regioner for således at opnå en optimal økonomisk virkning og undgå ineffektive netinvesteringer; påpeger i denne sammenhæng, at en generel strategi skal tage hensyn til hele energisystemet fra producent til forbruger;

| 26. | opfordrer Kommissionen til at stille forslag om en strategi til at forøge effektiviteten på varmemarkedet med henblik på at støtte effektive lokale infrastrukturer såsom fjernvarme og fjernkøling, som fremmer udvikling af integrerede løsninger til opvarmning, afkøling og elektricitet baseret på kraftvarmeproduktion og effektiv anvendelse af vedvarende energikilder; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at stille forslag om en strategi til at forøge effektiviteten på varmemarkedet med henblik på at støtte effektive lokale infrastrukturer såsom fjernvarme og fjernkøling, som fremmer udvikling af integrerede løsninger til opvarmning, afkøling og elektricitet baseret på kraftvarmeproduktion og effektiv anvendelse af vedvarende energikilder;

| 27. | mener, at innovative finansielle instrumenter (som f.eks. risikodelingsfaciliteter og offentlige bankers låneordninger) kan være et vigtigt redskab til støtte for investeringer i energiinfrastruktur, energieffektivitet, projekter vedrørende vedvarende energi og forskning i og udvikling af nye energiteknologier med henblik på at støtte overgangen til en bæredygtig økonomi; opfordrer derfor Kommissionen til i øget omfang at supplere og erstatte traditionelle tilskud med disse ordninger og tilskynde medlemsstaterne til at anvende disse innovative finansielle instrumenter; henleder i denne forbindelse opmærksomheden på de positive erfaringer, der er opnået med andre tilsvarende instrumenter; støtter på det kraftigste forslaget om at anvende kapitalen på EU's budget som garanti for lån til fremme af private og offentlige investeringer; |
| --- | --- |

27.

mener, at innovative finansielle instrumenter (som f.eks. risikodelingsfaciliteter og offentlige bankers låneordninger) kan være et vigtigt redskab til støtte for investeringer i energiinfrastruktur, energieffektivitet, projekter vedrørende vedvarende energi og forskning i og udvikling af nye energiteknologier med henblik på at støtte overgangen til en bæredygtig økonomi; opfordrer derfor Kommissionen til i øget omfang at supplere og erstatte traditionelle tilskud med disse ordninger og tilskynde medlemsstaterne til at anvende disse innovative finansielle instrumenter; henleder i denne forbindelse opmærksomheden på de positive erfaringer, der er opnået med andre tilsvarende instrumenter; støtter på det kraftigste forslaget om at anvende kapitalen på EU's budget som garanti for lån til fremme af private og offentlige investeringer;

| 28. | mener, sådan som det understreges af Kommissionen i EU 2020-strategien, at EU bør flytte skattebyrden til miljøskadelig virksomhed; tilskynder Kommissionen til at revidere direktivet om energibeskatning i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

28.

mener, sådan som det understreges af Kommissionen i EU 2020-strategien, at EU bør flytte skattebyrden til miljøskadelig virksomhed; tilskynder Kommissionen til at revidere direktivet om energibeskatning i overensstemmelse hermed;

| 29. | mener, at det er væsentligt, at fremtidig finansiering af energiinvesteringer fokuserer på de projekter, som skaber det størst mulige antal nye job; |
| --- | --- |

29.

mener, at det er væsentligt, at fremtidig finansiering af energiinvesteringer fokuserer på de projekter, som skaber det størst mulige antal nye job;

| 30. | understreger, at det kan blive nødvendigt med EU-støtte til store infrastrukturprojekter i nogle medlemsstater, herunder til el-net og forsyningsnet, navnlig med henblik på at sikre energiforsyninger og nå klima- og miljømål, hvis markedet ikke alene kan opnå dette; |
| --- | --- |

30.

understreger, at det kan blive nødvendigt med EU-støtte til store infrastrukturprojekter i nogle medlemsstater, herunder til el-net og forsyningsnet, navnlig med henblik på at sikre energiforsyninger og nå klima- og miljømål, hvis markedet ikke alene kan opnå dette;

| 31. | understreger, at integration af markedet kræver en bedre anvendelse af de eksisterende, fungerende net, som er baseret på ordninger for harmonisering af markedsstrukturen på tværs af grænserne, og udvikling af fælles EU-ordninger til forvaltning af sammenkoblinger; |
| --- | --- |

31.

understreger, at integration af markedet kræver en bedre anvendelse af de eksisterende, fungerende net, som er baseret på ordninger for harmonisering af markedsstrukturen på tværs af grænserne, og udvikling af fælles EU-ordninger til forvaltning af sammenkoblinger;

| 32. | noterer sig ACER’s ansvar for at sikre, at den nationale programmering for udvikling af elnet svarer til den 10-årige netudviklingsplan; |
| --- | --- |

32.

noterer sig ACER’s ansvar for at sikre, at den nationale programmering for udvikling af elnet svarer til den 10-årige netudviklingsplan;

| 33. | understreger, at mange af de nyere medlemsstater er særligt sårbare over for afbrydelser af den eksterne energiforsyning og har brug for særlig EU-støtte for at sikre stabil energiforsyning; |
| --- | --- |

33.

understreger, at mange af de nyere medlemsstater er særligt sårbare over for afbrydelser af den eksterne energiforsyning og har brug for særlig EU-støtte for at sikre stabil energiforsyning;

| 34. | glæder sig over oprettelsen af en taskforce for intelligente net i Kommissionen og anbefaler, at denne tager behørigt hensyn til alle interesserede parters synspunkter; anmoder Kommissionen om regelmæssigt at forelægge Parlamentet situationsrapporter om taskforcens arbejde; understreger, at Kommissionen på grundlag af taskforcens konklusioner bør sikre en gunstig lovgivningsramme på EU-plan for intelligente net, der giver netoperatører passende incitamenter til at investere i driftseffektivitet, og som fastsætter fælles standarder i EU for udvikling af intelligente net og dermed bidrager til overgangen til en bæredygtig økonomi; støtter endvidere pilotprojekter til innovativ kommunikation, automatisering og netkontrolteknologier; minder om bestemmelserne om intelligente målere i direktiv 2009/72/EF og 2009/73/EF; |
| --- | --- |

34.

glæder sig over oprettelsen af en taskforce for intelligente net i Kommissionen og anbefaler, at denne tager behørigt hensyn til alle interesserede parters synspunkter; anmoder Kommissionen om regelmæssigt at forelægge Parlamentet situationsrapporter om taskforcens arbejde; understreger, at Kommissionen på grundlag af taskforcens konklusioner bør sikre en gunstig lovgivningsramme på EU-plan for intelligente net, der giver netoperatører passende incitamenter til at investere i driftseffektivitet, og som fastsætter fælles standarder i EU for udvikling af intelligente net og dermed bidrager til overgangen til en bæredygtig økonomi; støtter endvidere pilotprojekter til innovativ kommunikation, automatisering og netkontrolteknologier; minder om bestemmelserne om intelligente målere i direktiv 2009/72/EF og 2009/73/EF;

| 35. | støtter pilotprojekter til indførelse af intelligente målere - eksempelvis under SET-planens initiativ »intelligente byer«, forudsat at det sikres, at forbrugere og lavindkomstbrugere beskyttes, og privatlivets fred garanteres; |
| --- | --- |

35.

støtter pilotprojekter til indførelse af intelligente målere - eksempelvis under SET-planens initiativ »intelligente byer«, forudsat at det sikres, at forbrugere og lavindkomstbrugere beskyttes, og privatlivets fred garanteres;

| 36. | anmoder Kommissionen om inden udgangen af 2011 at forelægge en undersøgelse om fremtiden for det internationale og EU's gasmarked, herunder virkningen af de allerede planlagte gasinfrastrukturprojekter (såsom de projekter, der er udviklet i forbindelse med den sydlige korridor), nye LNG-terminaler, virkningerne af skifergas på det amerikanske marked for gas (især på LNG-importbehovet) og virkningen af eventuelle skifergasudviklinger i EU for den fremtidige gasforsyningssikkerhed og priserne; mener, at denne undersøgelse bør afspejle og tage hensyn til og tage udgangspunkt i den aktuelle situation i udviklingen af infrastruktur og EU's CO2-mål for 2020; understreger, at alle relevante interesserede parter bør høres; |
| --- | --- |

36.

anmoder Kommissionen om inden udgangen af 2011 at forelægge en undersøgelse om fremtiden for det internationale og EU's gasmarked, herunder virkningen af de allerede planlagte gasinfrastrukturprojekter (såsom de projekter, der er udviklet i forbindelse med den sydlige korridor), nye LNG-terminaler, virkningerne af skifergas på det amerikanske marked for gas (især på LNG-importbehovet) og virkningen af eventuelle skifergasudviklinger i EU for den fremtidige gasforsyningssikkerhed og priserne; mener, at denne undersøgelse bør afspejle og tage hensyn til og tage udgangspunkt i den aktuelle situation i udviklingen af infrastruktur og EU's CO2-mål for 2020; understreger, at alle relevante interesserede parter bør høres;

Bedre udnyttelse af EU's potentiale med hensyn til energieffektivitet og vedvarende energi

| 37. | mener, at energieffektivitet og energibesparelser bør prioriteres højt i enhver fremtidig strategi, da det er den mest omkostningseffektive løsning med henblik på at mindske EU's energiafhængighed og bekæmpe klimaændringer, bidrage til jobskabelse og økonomisk konkurrencedygtighed, modvirke de stigende energipriser og -regninger og dermed reducere energifattigdom; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte energieffektivitet øverst på EU's dagsorden og opfordrer til en forstærket gennemførelse af den eksisterende lovgivning og til, at Kommissionen i tide vedtager en ambitiøs handlingsplan for energieffektivitet, mener derfor, at den bør gennemføres på en måde, som tager hensyn til de bestræbelser, der allerede er gjort i nogle medlemsstater; |
| --- | --- |

37.

mener, at energieffektivitet og energibesparelser bør prioriteres højt i enhver fremtidig strategi, da det er den mest omkostningseffektive løsning med henblik på at mindske EU's energiafhængighed og bekæmpe klimaændringer, bidrage til jobskabelse og økonomisk konkurrencedygtighed, modvirke de stigende energipriser og -regninger og dermed reducere energifattigdom; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte energieffektivitet øverst på EU's dagsorden og opfordrer til en forstærket gennemførelse af den eksisterende lovgivning og til, at Kommissionen i tide vedtager en ambitiøs handlingsplan for energieffektivitet, mener derfor, at den bør gennemføres på en måde, som tager hensyn til de bestræbelser, der allerede er gjort i nogle medlemsstater;

| 38. | glæder sig over revisionen af handlingsplanen for energieffektivitet; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til Parlamentets holdning; |
| --- | --- |

38.

glæder sig over revisionen af handlingsplanen for energieffektivitet; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til Parlamentets holdning;

| 39. | understreger, at ikt kan og bør spille en vigtig rolle i fremme af ansvarligt energiforbrug i husholdninger, transport, energiproduktion og produktionssektoren; mener, at intelligente målere, effektiv belysning, cloud computing og distribueret software har mulighed for at ændre mønstrene for energiforbrug; |
| --- | --- |

39.

understreger, at ikt kan og bør spille en vigtig rolle i fremme af ansvarligt energiforbrug i husholdninger, transport, energiproduktion og produktionssektoren; mener, at intelligente målere, effektiv belysning, cloud computing og distribueret software har mulighed for at ændre mønstrene for energiforbrug;

| 40. | mener, at energieffektivitet og energibesparelser også bør fokusere på hele udbuds- og efterspørgselskæden for energi, herunder omdannelse, transmission, distribution og forsyning, side om side med erhvervslivets, husholdningernes og transportens forbrug; |
| --- | --- |

40.

mener, at energieffektivitet og energibesparelser også bør fokusere på hele udbuds- og efterspørgselskæden for energi, herunder omdannelse, transmission, distribution og forsyning, side om side med erhvervslivets, husholdningernes og transportens forbrug;

| 41. | støtter udviklingen af et velfungerende marked for energitjenester og indførelsen af yderligere markedsmekanismer med henblik på at forbedre energieffektiviteten som et middel til at stimulere konkurrenceevnen i EU's økonomi; |
| --- | --- |

41.

støtter udviklingen af et velfungerende marked for energitjenester og indførelsen af yderligere markedsmekanismer med henblik på at forbedre energieffektiviteten som et middel til at stimulere konkurrenceevnen i EU's økonomi;

| 42. | mener desuden, at der i højere grad bør fokuseres på energiforbrugende produkters energimæssige ydeevne; tilskynder Kommissionen til fuldt ud at gennemføre direktivet om miljøvenligt design, f.eks. ved at medtage flere produkter og anvende en dynamisk model for fastsættelse af standarder, der sikrer ambitiøse og regelmæssigt opdaterede mål; |
| --- | --- |

42.

mener desuden, at der i højere grad bør fokuseres på energiforbrugende produkters energimæssige ydeevne; tilskynder Kommissionen til fuldt ud at gennemføre direktivet om miljøvenligt design, f.eks. ved at medtage flere produkter og anvende en dynamisk model for fastsættelse af standarder, der sikrer ambitiøse og regelmæssigt opdaterede mål;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at forelægge en evaluering af gennemførelsen af den eksisterende lovgivning; mener, at hvis evalueringen afslører en utilfredsstillende gennemførelse af den generelle strategi for energieffektivitet, og at der derfor ikke er udsigt til, at EU når sit mål om energieffektivitet i 2020, bør handlingsplanen for energieffektivitet indeholde en forpligtelse for Kommissionen til foreslå yderligere EU-foranstaltninger til medlemsstater som f.eks. individuelle energieffektivitetsmål, som mindst svarer til energibesparelser på 20 % på EU-plan i overensstemmelse med EU-2020-strategiens overordnede mål, og som tager hensyn til de individuelle udgangspunkter og nationale forhold, og en forudgående godkendelse af hver medlemsstats nationale handlingsplan for energieffektivitet; mener, at det bør påvises, at disse yderligere foranstaltninger er nødvendige, rimelige og målelige, og at de har en effektiv og direktiv indvirkning på gennemførelsen af nationale planer for energieffektivitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at blive enige om en fælles metode til måling af de nationale energieffektivitetsmål og overvågning af fremskridtene i forhold til disse mål; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at forelægge en evaluering af gennemførelsen af den eksisterende lovgivning; mener, at hvis evalueringen afslører en utilfredsstillende gennemførelse af den generelle strategi for energieffektivitet, og at der derfor ikke er udsigt til, at EU når sit mål om energieffektivitet i 2020, bør handlingsplanen for energieffektivitet indeholde en forpligtelse for Kommissionen til foreslå yderligere EU-foranstaltninger til medlemsstater som f.eks. individuelle energieffektivitetsmål, som mindst svarer til energibesparelser på 20 % på EU-plan i overensstemmelse med EU-2020-strategiens overordnede mål, og som tager hensyn til de individuelle udgangspunkter og nationale forhold, og en forudgående godkendelse af hver medlemsstats nationale handlingsplan for energieffektivitet; mener, at det bør påvises, at disse yderligere foranstaltninger er nødvendige, rimelige og målelige, og at de har en effektiv og direktiv indvirkning på gennemførelsen af nationale planer for energieffektivitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at blive enige om en fælles metode til måling af de nationale energieffektivitetsmål og overvågning af fremskridtene i forhold til disse mål;

| 44. | støtter en decentral forvaltning på flere planer af energipolitik og energieffektivitet, herunder »borgmesteraftalen« og yderligere udvikling af initiativet »intelligente byer«; understreger behovet for troværdig finansiering, herunder bottom-up initiativer og inddragelse af byer og regioner; understreger, at hvis tilpasningen af den fremtidige samhørighedspolitik og anvendelsen af dens midler bringes i overensstemmelse med EU-2020 strategien, vil den udgøre en central gennemførelsesmekanisme for intelligent og bæredygtig vækst i medlemsstaterne og regionerne; |
| --- | --- |

44.

støtter en decentral forvaltning på flere planer af energipolitik og energieffektivitet, herunder »borgmesteraftalen« og yderligere udvikling af initiativet »intelligente byer«; understreger behovet for troværdig finansiering, herunder bottom-up initiativer og inddragelse af byer og regioner; understreger, at hvis tilpasningen af den fremtidige samhørighedspolitik og anvendelsen af dens midler bringes i overensstemmelse med EU-2020 strategien, vil den udgøre en central gennemførelsesmekanisme for intelligent og bæredygtig vækst i medlemsstaterne og regionerne;

| 45. | mener, hvad angår bioenergiteknologi, at Europa er ved at sakke bagud i forhold til sine internationale partnere, når det gælder udviklingen af bioenergiteknologiens fulde potentiale; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en tværsektoriel biomassepolitik, der tilvejebringer et bæredygtigt marked for biomasse fra landbrug, landbrugsaffald og skovbrug, der samtidig forebygger en forøgelse af emissionerne og tab af biodiversitet; erkender, at der på nuværende tidspunkt findes bæredygtig andengenerationsteknologi; opfordrer Kommissionen til at foreslå politiske rammer og støtter yderligere foranstaltninger til fremme af anvendelsen af bæredygtige andengenerationsbiobrændstoffer i Europa; |
| --- | --- |

45.

mener, hvad angår bioenergiteknologi, at Europa er ved at sakke bagud i forhold til sine internationale partnere, når det gælder udviklingen af bioenergiteknologiens fulde potentiale; tilskynder Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en tværsektoriel biomassepolitik, der tilvejebringer et bæredygtigt marked for biomasse fra landbrug, landbrugsaffald og skovbrug, der samtidig forebygger en forøgelse af emissionerne og tab af biodiversitet; erkender, at der på nuværende tidspunkt findes bæredygtig andengenerationsteknologi; opfordrer Kommissionen til at foreslå politiske rammer og støtter yderligere foranstaltninger til fremme af anvendelsen af bæredygtige andengenerationsbiobrændstoffer i Europa;

| 46. | opfordrer Kommissionen til at analysere de respektive nationale handlingsplaner for vedvarende energi, som medlemsstaterne har forelagt; opfordrer Kommissionen til om nødvendigt at gribe ind for at hjælpe visse medlemsstater med at forbedre deres planer og til at anvende alle sine beføjelser for at sikre, at medlemsstaterne opfylder deres juridiske forpligtelse til at nå deres nationale mål; fremhæver samarbejdsmekanismerne i direktivet, som skal hjælpe medlemsstaterne med at nå deres mål; opfordrer endvidere Kommissionen til at oprette en samarbejdsplatform mellem nationale kompetente myndigheder for at fremme udveksling af information og indkredsningen af bedste praksis for vedvarende energi; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen til at analysere de respektive nationale handlingsplaner for vedvarende energi, som medlemsstaterne har forelagt; opfordrer Kommissionen til om nødvendigt at gribe ind for at hjælpe visse medlemsstater med at forbedre deres planer og til at anvende alle sine beføjelser for at sikre, at medlemsstaterne opfylder deres juridiske forpligtelse til at nå deres nationale mål; fremhæver samarbejdsmekanismerne i direktivet, som skal hjælpe medlemsstaterne med at nå deres mål; opfordrer endvidere Kommissionen til at oprette en samarbejdsplatform mellem nationale kompetente myndigheder for at fremme udveksling af information og indkredsningen af bedste praksis for vedvarende energi;

| 47. | anerkender pumpelagringsanlægs vigtige rolle som en effektiv, pålidelig og miljøvenlig energikilde til supplerende tjenester og udligningstjenester; |
| --- | --- |

47.

anerkender pumpelagringsanlægs vigtige rolle som en effektiv, pålidelig og miljøvenlig energikilde til supplerende tjenester og udligningstjenester;

| 48. | mener, at de fleksibilitetsmekanismer, som findes i RES-direktivet, bør anvendes for at sikre effektiv anvendelse af vedvarende energi, og at nettilslutningsvilkårene bør harmoniseres med henblik på at sikre ensartede rentable vilkår for vedvarende energi (f.eks. betaling af nettilslutningsudgifter over taksten); mener, at der på mellemlang sigt kunne oprettes regionale markedsgrupper for vedvarende energi; |
| --- | --- |

48.

mener, at de fleksibilitetsmekanismer, som findes i RES-direktivet, bør anvendes for at sikre effektiv anvendelse af vedvarende energi, og at nettilslutningsvilkårene bør harmoniseres med henblik på at sikre ensartede rentable vilkår for vedvarende energi (f.eks. betaling af nettilslutningsudgifter over taksten); mener, at der på mellemlang sigt kunne oprettes regionale markedsgrupper for vedvarende energi;

| 49. | opfordrer til en mere effektiv anvendelse af vedvarende energi i EU ved på lang sigt at stræbe hen imod et system af EU-dækkende incitamenter for vedvarende energi, hvilket ville gøre det muligt at anvende specifikke typer af vedvarende energi i de dele af EU, hvor de er mest effektive, og dermed sænke udgifterne til at fremme og sikre en effektiv fordeling af midlerne; mener, at vedvarende energi på lang sigt bør være del af et velfungerende og integreret indre energimarked i EU; |
| --- | --- |

49.

opfordrer til en mere effektiv anvendelse af vedvarende energi i EU ved på lang sigt at stræbe hen imod et system af EU-dækkende incitamenter for vedvarende energi, hvilket ville gøre det muligt at anvende specifikke typer af vedvarende energi i de dele af EU, hvor de er mest effektive, og dermed sænke udgifterne til at fremme og sikre en effektiv fordeling af midlerne; mener, at vedvarende energi på lang sigt bør være del af et velfungerende og integreret indre energimarked i EU;

| 50. | mener, at der på mellemlang sigt bør udvikles en vision for behandling af centrale spørgsmål om fuld markedsintegration af vedvarende energikilder; understreger i denne forbindelse, at enhver harmonisering skal være velforberedt for at forhindre forstyrrelser på de eksisterende nationale markeder; mener, at en forudsætning for en harmoniseret støtteordning er et velfungerende indre energimarked uden fordrejninger og lige vilkår; mener, at en fremtidig politik bør bygge på de støtteordninger, der har vist deres effektivitet, når det gælder opfyldelse af målene, og som samtidig har sikret bred geografisk og teknologisk mangfoldighed og investorernes tillid; |
| --- | --- |

50.

mener, at der på mellemlang sigt bør udvikles en vision for behandling af centrale spørgsmål om fuld markedsintegration af vedvarende energikilder; understreger i denne forbindelse, at enhver harmonisering skal være velforberedt for at forhindre forstyrrelser på de eksisterende nationale markeder; mener, at en forudsætning for en harmoniseret støtteordning er et velfungerende indre energimarked uden fordrejninger og lige vilkår; mener, at en fremtidig politik bør bygge på de støtteordninger, der har vist deres effektivitet, når det gælder opfyldelse af målene, og som samtidig har sikret bred geografisk og teknologisk mangfoldighed og investorernes tillid;

| 51. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indarbejde finansielle og skattemæssige instrumenter (navnlig for forbedringer af bygninger) i deres nationale planer for energieffektivitet og betragte energieffektivitet og energiinfrastruktur som en prioritet i den fremtidige flerårige finansielle ramme; mener, at intelligent anvendelse af midler - som f.eks. grøn-infrastruktur-banker i forbindelse med privatkapitalfinansiering samt let og målrettet adgang til EU-midler - er afgørende for at øge virkningen af EU-midlerne for at øge energieffektiviteten, |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indarbejde finansielle og skattemæssige instrumenter (navnlig for forbedringer af bygninger) i deres nationale planer for energieffektivitet og betragte energieffektivitet og energiinfrastruktur som en prioritet i den fremtidige flerårige finansielle ramme; mener, at intelligent anvendelse af midler - som f.eks. grøn-infrastruktur-banker i forbindelse med privatkapitalfinansiering samt let og målrettet adgang til EU-midler - er afgørende for at øge virkningen af EU-midlerne for at øge energieffektiviteten,

Sikring af energiforsyningssikkerheden

| 52. | mener, at Kommissionen i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten bør sikre, at EU taler med én stemme i den eksterne energipolitik; mener desuden, at EU bør anvende sine nye beføjelser til aktivt at indkredse og styrke samarbejdet med tredjelande, når det gælder afbødning af klimaændringer og miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

52.

mener, at Kommissionen i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten bør sikre, at EU taler med én stemme i den eksterne energipolitik; mener desuden, at EU bør anvende sine nye beføjelser til aktivt at indkredse og styrke samarbejdet med tredjelande, når det gælder afbødning af klimaændringer og miljøbeskyttelse;

| 53. | mener, at EU skal sørge for, at dets energipolitik har en stærk og sammenhængende international dimension, og at energi integreres i dets eksterne politikker og foranstaltninger; mener, at Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bør yde betydelig diplomatisk støtte til EU's energipolitik med henblik på at øge energisikkerheden; |
| --- | --- |

53.

mener, at EU skal sørge for, at dets energipolitik har en stærk og sammenhængende international dimension, og at energi integreres i dets eksterne politikker og foranstaltninger; mener, at Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik bør yde betydelig diplomatisk støtte til EU's energipolitik med henblik på at øge energisikkerheden;

| 54. | mener, at man på kort og mellemlang sigt bør prioritere udvikling af strategisk energiinfrastruktur og en udbygning af forbindelserne med centrale leverandører og transitlande; mener dog, at den mest effektive og bæredygtige langsigtede løsning kan nås ved at gennemføre foranstaltninger med henblik på energieffektivitet og energibesparelser og anvendelse af lokale bæredygtige energikilder; |
| --- | --- |

54.

mener, at man på kort og mellemlang sigt bør prioritere udvikling af strategisk energiinfrastruktur og en udbygning af forbindelserne med centrale leverandører og transitlande; mener dog, at den mest effektive og bæredygtige langsigtede løsning kan nås ved at gennemføre foranstaltninger med henblik på energieffektivitet og energibesparelser og anvendelse af lokale bæredygtige energikilder;

| 55. | mener, at alle eksterne rørledninger og andre energinet, der passerer Den Europæiske Unions territorium, bør være omfattet af gennemskuelige mellemstatslige aftaler og underlagt det indre markeds regler, herunder eksempelvis reglerne om tredjeparters adgang, destinationsklausuler, tilsyn med allokering, styring af flaskehalse, aftalernes varighed og »take or pay«-klausuler; opfordrer Kommissionen til at sikre, at nuværende og fremtidige rørledninger og kommercielle aftaler respekterer det europæiske regelværk på energiområdet, og til at træffe foranstaltninger, hvis det er nødvendigt; |
| --- | --- |

55.

mener, at alle eksterne rørledninger og andre energinet, der passerer Den Europæiske Unions territorium, bør være omfattet af gennemskuelige mellemstatslige aftaler og underlagt det indre markeds regler, herunder eksempelvis reglerne om tredjeparters adgang, destinationsklausuler, tilsyn med allokering, styring af flaskehalse, aftalernes varighed og »take or pay«-klausuler; opfordrer Kommissionen til at sikre, at nuværende og fremtidige rørledninger og kommercielle aftaler respekterer det europæiske regelværk på energiområdet, og til at træffe foranstaltninger, hvis det er nødvendigt;

| 56. | mener, at EU bør holde sig til lovens bogstav og sørge for, at den håndhæves i en ånd af energisolidaritet og respekt for konkurrence- og fællesmarkedsregler, og ikke give efter for enkelte europæiske landes særinteresser, navnlig ikke hos lande, der eksporterer gas til det europæiske marked; |
| --- | --- |

56.

mener, at EU bør holde sig til lovens bogstav og sørge for, at den håndhæves i en ånd af energisolidaritet og respekt for konkurrence- og fællesmarkedsregler, og ikke give efter for enkelte europæiske landes særinteresser, navnlig ikke hos lande, der eksporterer gas til det europæiske marked;

| 57. | opfordrer til yderligere at udvide medlemskabet af energifællesskabstraktaten til flere af EU's nabolande, navnlig lande i det østlige partnerskab; understreger, at Kommissionen bør sikre og håndhæve energifællesskabstraktatens medlemsstaters rettidige og uforbeholdne gennemførelse af EU's energiregler, især ved at gøre adgangen til EU-midler betinget af, at traktatforpligtelserne overholdes; |
| --- | --- |

57.

opfordrer til yderligere at udvide medlemskabet af energifællesskabstraktaten til flere af EU's nabolande, navnlig lande i det østlige partnerskab; understreger, at Kommissionen bør sikre og håndhæve energifællesskabstraktatens medlemsstaters rettidige og uforbeholdne gennemførelse af EU's energiregler, især ved at gøre adgangen til EU-midler betinget af, at traktatforpligtelserne overholdes;

| 58. | mener, at energikapitlet om politisk og teknologisk samarbejde i hver aftale med nabostaterne bør styrkes, navnlig ved at styrke energieffektiviseringsprogrammer og reglerne for det indre marked; mener, at Rådet bør give Kommissionen mandat til at indlede forhandlinger om omdannelse af de nuværende aftalememoranda om energispørgsmål til juridisk bindende tekster; påpeger, at respekt for menneskerettigheder og en social dimension bør være en del af energidialogerne; |
| --- | --- |

58.

mener, at energikapitlet om politisk og teknologisk samarbejde i hver aftale med nabostaterne bør styrkes, navnlig ved at styrke energieffektiviseringsprogrammer og reglerne for det indre marked; mener, at Rådet bør give Kommissionen mandat til at indlede forhandlinger om omdannelse af de nuværende aftalememoranda om energispørgsmål til juridisk bindende tekster; påpeger, at respekt for menneskerettigheder og en social dimension bør være en del af energidialogerne;

| 59. | opfordrer Kommissionen til ved hjælp af handelsaftaler at fremskynde vedtagelsen af sikkerheds- og energieffektivitetsregler for produktion, transmission, transit, oplagring og forarbejdning/forædling af energiimport og -eksport, der er forenelige med EU's principper, og til at indføre globale standarder på WTO-plan for at styrke åben og retfærdig handel med sikre og vedvarende energikilder og nye innovative energiteknologier; |
| --- | --- |

59.

opfordrer Kommissionen til ved hjælp af handelsaftaler at fremskynde vedtagelsen af sikkerheds- og energieffektivitetsregler for produktion, transmission, transit, oplagring og forarbejdning/forædling af energiimport og -eksport, der er forenelige med EU's principper, og til at indføre globale standarder på WTO-plan for at styrke åben og retfærdig handel med sikre og vedvarende energikilder og nye innovative energiteknologier;

| 60. | glæder sig over, at Rusland deltager i møderne i energicharterkonferencen; opfordrer Kommissionen til at arbejde for at udvide traktaten til flere lande og til inden for energicharterkonferencen at arbejde hen imod en forhandlingsløsning, der fører til Ruslands uforbeholdne accept af principperne i energichartret og dets protokoller; understreger dog, at enhver aftale i fuld udstrækning bør være i overensstemmelse med EU's bestemmelser om det indre energimarked; understreger desuden, at energi bør være et centralt element i opfølgningsaftalen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Rusland, og at denne nye aftale bør tjene som en rettesnor og et grundlag for overensstemmelse og sammenhæng i de enkelte medlemsstaters forbindelser med Rusland; |
| --- | --- |

60.

glæder sig over, at Rusland deltager i møderne i energicharterkonferencen; opfordrer Kommissionen til at arbejde for at udvide traktaten til flere lande og til inden for energicharterkonferencen at arbejde hen imod en forhandlingsløsning, der fører til Ruslands uforbeholdne accept af principperne i energichartret og dets protokoller; understreger dog, at enhver aftale i fuld udstrækning bør være i overensstemmelse med EU's bestemmelser om det indre energimarked; understreger desuden, at energi bør være et centralt element i opfølgningsaftalen til partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Rusland, og at denne nye aftale bør tjene som en rettesnor og et grundlag for overensstemmelse og sammenhæng i de enkelte medlemsstaters forbindelser med Rusland;

| 61. | anmoder Kommissionen og Rådet om at samarbejde tæt med NATO for at sikre konsekvens mellem Unionens og NATO's strategier om energisikkerhed; |
| --- | --- |

61.

anmoder Kommissionen og Rådet om at samarbejde tæt med NATO for at sikre konsekvens mellem Unionens og NATO's strategier om energisikkerhed;

| 62. | anmoder Kommissionen om at sikre, at forordningen om gasforsyningssikkerhed anvendes fuldt ud efter dens ikrafttræden; |
| --- | --- |

62.

anmoder Kommissionen om at sikre, at forordningen om gasforsyningssikkerhed anvendes fuldt ud efter dens ikrafttræden;

| 63. | opfordrer Kommissionen og de pågældende medlemsstater til at gå videre med gennemførelsen af EU's sydlige gaskorridor, navnlig rørledningsprojektet Nabucco, som i væsentlig grad kan øge gasforsyningssikkerheden i EU; anmoder Kommissionen om at underrette Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd om, hvilke skridt der tages i denne proces; |
| --- | --- |

63.

opfordrer Kommissionen og de pågældende medlemsstater til at gå videre med gennemførelsen af EU's sydlige gaskorridor, navnlig rørledningsprojektet Nabucco, som i væsentlig grad kan øge gasforsyningssikkerheden i EU; anmoder Kommissionen om at underrette Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd om, hvilke skridt der tages i denne proces;

| 64. | opfordrer til en særlig energidialog med landene i den kaspiske region, og glæder sig over arbejdet med et kaspisk udviklingssamarbejde; støtter i denne forbindelse dialogen om EU's strategi for Sortehavsområdet og fremhæver betydningen af alle energispørgsmål i dialogen mellem EU og landene i dette område; |
| --- | --- |

64.

opfordrer til en særlig energidialog med landene i den kaspiske region, og glæder sig over arbejdet med et kaspisk udviklingssamarbejde; støtter i denne forbindelse dialogen om EU's strategi for Sortehavsområdet og fremhæver betydningen af alle energispørgsmål i dialogen mellem EU og landene i dette område;

| 65. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme DESERTEC og TRANSGREEN i forbindelse med initiativer til en solenergiplan for Middelhavet for at øge forsyningssikkerheden og fremme udviklingen af de pågældende lande ved at støtte solenergianlæg og andre teknologier til bæredygtig vedvarende energi i den nordafrikanske region og deres tilslutning til det europæiske net, hvis dette viser sig at være økonomiske rentabelt og ikke bringer EU's ETS-system i fare; mener, at samarbejdsinstrumenterne i direktivet om import af vedvarende energi fra tredjelande bør udnyttes fuldt ud; |
| --- | --- |

65.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme DESERTEC og TRANSGREEN i forbindelse med initiativer til en solenergiplan for Middelhavet for at øge forsyningssikkerheden og fremme udviklingen af de pågældende lande ved at støtte solenergianlæg og andre teknologier til bæredygtig vedvarende energi i den nordafrikanske region og deres tilslutning til det europæiske net, hvis dette viser sig at være økonomiske rentabelt og ikke bringer EU's ETS-system i fare; mener, at samarbejdsinstrumenterne i direktivet om import af vedvarende energi fra tredjelande bør udnyttes fuldt ud;

| 66. | minder om, at det er medlemsstaternes ansvar at træffe afgørelse om deres specifikke energimix, hvor målet er at reducere CO2-emissioner og afhængighed af brændstof, der er sårbar for prisudsving; påpeger, at medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at de højeste sikkerhedsstandarder for nye og nuværende kernekraftværker anvendes både inden for og uden for EU; |
| --- | --- |

66.

minder om, at det er medlemsstaternes ansvar at træffe afgørelse om deres specifikke energimix, hvor målet er at reducere CO2-emissioner og afhængighed af brændstof, der er sårbar for prisudsving; påpeger, at medlemsstaterne og Kommissionen bør sikre, at de højeste sikkerhedsstandarder for nye og nuværende kernekraftværker anvendes både inden for og uden for EU;

| 67. | mener, at forskning i kernefusion som en energikilde i fremtiden bør fortsættes, forudsat at de budgetmæssige principper overholdes; |
| --- | --- |

67.

mener, at forskning i kernefusion som en energikilde i fremtiden bør fortsættes, forudsat at de budgetmæssige principper overholdes;

| 68. | mener med hensyn til de medlemsstater, som har valgt kerneenergi som en del af deres energimix, at det vil være nyttigt at indføre EU-minimumstandarder for licenser og designcertificering for nye kernekraftværker for at sikre, at teknologien er så sikker som muligt; mener, at den bedste tilgængelige teknologi altid bør anvendes i forbindelse med projekter vedrørende opførelse af kernekraftværker; opfordrer også til yderligere EU-foranstaltninger for at tilskynde indførelse af standarder for bæredygtig håndtering af radioaktivt affald; |
| --- | --- |

68.

mener med hensyn til de medlemsstater, som har valgt kerneenergi som en del af deres energimix, at det vil være nyttigt at indføre EU-minimumstandarder for licenser og designcertificering for nye kernekraftværker for at sikre, at teknologien er så sikker som muligt; mener, at den bedste tilgængelige teknologi altid bør anvendes i forbindelse med projekter vedrørende opførelse af kernekraftværker; opfordrer også til yderligere EU-foranstaltninger for at tilskynde indførelse af standarder for bæredygtig håndtering af radioaktivt affald;

| 69. | tilskynder til og støtter opførelsen af LNG-terminaler, navnlig i de lande, der er mest sårbare over for afbrydelser i gasforsyningen; og som er genstand for en cost-benefit-analyse og under forudsætning af, at der ikke opstår nogen konkurrencefordrejning eller diskriminering; understreger betydningen af yderligere at udbygge den europæiske LNG-flåde og dermed øge energisikkerheden i EU; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til at øge samarbejdet om energispørgsmål med landene i Golfen og Mellemøsten; |
| --- | --- |

69.

tilskynder til og støtter opførelsen af LNG-terminaler, navnlig i de lande, der er mest sårbare over for afbrydelser i gasforsyningen; og som er genstand for en cost-benefit-analyse og under forudsætning af, at der ikke opstår nogen konkurrencefordrejning eller diskriminering; understreger betydningen af yderligere at udbygge den europæiske LNG-flåde og dermed øge energisikkerheden i EU; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til at øge samarbejdet om energispørgsmål med landene i Golfen og Mellemøsten;

| 70. | mener, at visse landdistrikter i Europa har særlige behov, når det gælder energiforsyning, og opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at tage hensyn til disse behov f.eks. ved fjernelse af hindringer, herunder skatte- og afgiftsmæssige hindringer, for lokal energiproduktion, f.eks. ved hjælp af mikrokraftvarmeproduktion; |
| --- | --- |

70.

mener, at visse landdistrikter i Europa har særlige behov, når det gælder energiforsyning, og opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at tage hensyn til disse behov f.eks. ved fjernelse af hindringer, herunder skatte- og afgiftsmæssige hindringer, for lokal energiproduktion, f.eks. ved hjælp af mikrokraftvarmeproduktion;

| 71. | mener, at strategien med at begrænse kulforbruget i EU's medlemsstater ikke bør føre til en styrkelse af gasimportørernes monopol; mener, at begrænsningen af kulforbruget i energisektoren bør styres af en effektiv diversificering af gasforsyningerne i medlemsstaterne, således at råvaremonopolet ikke styrkes; |
| --- | --- |

71.

mener, at strategien med at begrænse kulforbruget i EU's medlemsstater ikke bør føre til en styrkelse af gasimportørernes monopol; mener, at begrænsningen af kulforbruget i energisektoren bør styres af en effektiv diversificering af gasforsyningerne i medlemsstaterne, således at råvaremonopolet ikke styrkes;

Støtte til forskning, udvikling og innovation på energiområdet

| 72. | opfordrer til en tæt overvågning og gennemførelse af SET-planen og identificering af hindringer for anvendelse af offentlige og private investeringer; glæder sig over de seneste fremskridt med iværksættelsen af de første fire europæiske industriinitiativer (EII) og de fælles forskningsinitiativer; opfordrer til iværksættelse af andre initiativer snarest muligt og opfordrer Rådet til at frigive de nødvendige midler; opfordrer Kommissionen til at give de interesserede parter klare oplysninger om mulighederne for finansiering af SET-planens initiativer; |
| --- | --- |

72.

opfordrer til en tæt overvågning og gennemførelse af SET-planen og identificering af hindringer for anvendelse af offentlige og private investeringer; glæder sig over de seneste fremskridt med iværksættelsen af de første fire europæiske industriinitiativer (EII) og de fælles forskningsinitiativer; opfordrer til iværksættelse af andre initiativer snarest muligt og opfordrer Rådet til at frigive de nødvendige midler; opfordrer Kommissionen til at give de interesserede parter klare oplysninger om mulighederne for finansiering af SET-planens initiativer;

| 73. | glæder sig over de fremskridt, som iværksættelsen af fælles teknologiinitiativer har skabt; opfordrer Kommissionen til at forelægge nye supplerende europæiske industriinitiativer (EII'er) som led i SET-planen med henblik på at udnytte det store potentiale i forbindelse med andre teknologiveje inden for vedvarende energi, nemlig geotermisk energi og solkraft, vandkraft og havenergi, samt medtage den eksisterende platform for vedvarende energikilder inden for opvarmning og afkøling; understreger behovet for at stille EU-budgetmidler til rådighed til finansiering af disse initiativer; |
| --- | --- |

73.

glæder sig over de fremskridt, som iværksættelsen af fælles teknologiinitiativer har skabt; opfordrer Kommissionen til at forelægge nye supplerende europæiske industriinitiativer (EII'er) som led i SET-planen med henblik på at udnytte det store potentiale i forbindelse med andre teknologiveje inden for vedvarende energi, nemlig geotermisk energi og solkraft, vandkraft og havenergi, samt medtage den eksisterende platform for vedvarende energikilder inden for opvarmning og afkøling; understreger behovet for at stille EU-budgetmidler til rådighed til finansiering af disse initiativer;

| 74. | støtter udviklingen af omkostningseffektive nye teknologier til prognosticering af variationer i energiproduktionen, efterspørgselsstyring, transmission og lagring af el (herunder anvendelse af brint og andre brændselsceller), som gør det muligt at øge den samlede efterspørgsel efter grundlastproduktion og forbedre fleksibiliteten i et system med høje niveauer af vedvarende energikilder og elektrisk drevne køretøjer; |
| --- | --- |

74.

støtter udviklingen af omkostningseffektive nye teknologier til prognosticering af variationer i energiproduktionen, efterspørgselsstyring, transmission og lagring af el (herunder anvendelse af brint og andre brændselsceller), som gør det muligt at øge den samlede efterspørgsel efter grundlastproduktion og forbedre fleksibiliteten i et system med høje niveauer af vedvarende energikilder og elektrisk drevne køretøjer;

| 75. | understreger betydningen af veluddannet og kvalificeret arbejdskraft i gas- og elsektoren; opfordrer derfor Kommissionen til i samråd med de berørte arbejdsmarkedsparter at undersøge, hvordan man kan tackle og fremme erhvervsuddannelserne; |
| --- | --- |

75.

understreger betydningen af veluddannet og kvalificeret arbejdskraft i gas- og elsektoren; opfordrer derfor Kommissionen til i samråd med de berørte arbejdsmarkedsparter at undersøge, hvordan man kan tackle og fremme erhvervsuddannelserne;

| 76. | understreger, at Europa bør være i forreste linje inden for udvikling af energirelaterede internetteknologier og ikt-applikationer med lavt kulstofforbrug; mener, at en forbedret innovationsstøtte også altid skal ledsages af en lettelse af ansøgernes administrative byrder; opfordrer Kommissionen til at fjerne bureaukratiet ved at omstrukturere rammeprogrammernes procedurer; |
| --- | --- |

76.

understreger, at Europa bør være i forreste linje inden for udvikling af energirelaterede internetteknologier og ikt-applikationer med lavt kulstofforbrug; mener, at en forbedret innovationsstøtte også altid skal ledsages af en lettelse af ansøgernes administrative byrder; opfordrer Kommissionen til at fjerne bureaukratiet ved at omstrukturere rammeprogrammernes procedurer;

| 77. | opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte miljømæssigt forsvarlige pilotprojekter i EU for udnyttelse af ukonventionelle indenlandske energikilder; opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at udføre geologiske undersøgelser for at bestemme omfanget af de tilgængelige reserver af skifergas i Unionen samt undersøge og vurdere den økonomiske og miljømæssige rentabilitet af indenlandsk skifergas; anmoder om, at disse oplysninger indgår i en fremtidig langsigtet EU-strategi; |
| --- | --- |

77.

opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte miljømæssigt forsvarlige pilotprojekter i EU for udnyttelse af ukonventionelle indenlandske energikilder; opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at udføre geologiske undersøgelser for at bestemme omfanget af de tilgængelige reserver af skifergas i Unionen samt undersøge og vurdere den økonomiske og miljømæssige rentabilitet af indenlandsk skifergas; anmoder om, at disse oplysninger indgår i en fremtidig langsigtet EU-strategi;

| 78. | mener, at visse lande som Kina har tildelt udvikling af en industri for indenlandsk vedvarende energi med henblik på eksport en strategisk rolle og derfor støtter lokale virksomheder ved at lette deres adgang til billig kapital og infrastruktur; opfordrer Kommissionen til at fastlægge politiske rammer, der skal forbedre det europæiske investeringsklimas konkurrenceevne og gøre det mere attraktivt for industrien for vedvarende energi; |
| --- | --- |

78.

mener, at visse lande som Kina har tildelt udvikling af en industri for indenlandsk vedvarende energi med henblik på eksport en strategisk rolle og derfor støtter lokale virksomheder ved at lette deres adgang til billig kapital og infrastruktur; opfordrer Kommissionen til at fastlægge politiske rammer, der skal forbedre det europæiske investeringsklimas konkurrenceevne og gøre det mere attraktivt for industrien for vedvarende energi;

| 79. | mener, at konventionelle og ukonventionelle naturgaskilder i en overgangsfase, som fører til etablering af en bæredygtig økonomi i 2050, er en nødvendig energikilde, som udgør en hurtig og nem måde at sænke emissionerne på, mener, at forsknings- og udviklingsmidler bør målrettes til at gøre disse gasser renere; |
| --- | --- |

79.

mener, at konventionelle og ukonventionelle naturgaskilder i en overgangsfase, som fører til etablering af en bæredygtig økonomi i 2050, er en nødvendig energikilde, som udgør en hurtig og nem måde at sænke emissionerne på, mener, at forsknings- og udviklingsmidler bør målrettes til at gøre disse gasser renere;

| 80. | støtter et videregående samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på at sikre de nødvendige incitamenter for udvikling af et bæredygtigt marked for biomasse, idet der tages hensyn til de relevante spørgsmål i forbindelse med biodiversitet og fødevareproduktion; |
| --- | --- |

80.

støtter et videregående samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på at sikre de nødvendige incitamenter for udvikling af et bæredygtigt marked for biomasse, idet der tages hensyn til de relevante spørgsmål i forbindelse med biodiversitet og fødevareproduktion;

| 81. | mener, at forskning i og udvikling af energiteknologiinnovation med særlig fokus på nye teknologier inden for vedvarende energi og energieffektivitet bør være en central prioritet i det nye 8. rammeprogram for forskning og udvikling; opfordrer kraftigt medlemsstaterne og Kommissionen til at prioritere dette politikområde i det næste budget og den næste flerårige finansielle ramme; understreger, at tildelingsmetoderne bør afspejle medlemsstaternes forskellige kapacitet, når det gælder forsknings- og udviklingsaktiviteter; |
| --- | --- |

81.

mener, at forskning i og udvikling af energiteknologiinnovation med særlig fokus på nye teknologier inden for vedvarende energi og energieffektivitet bør være en central prioritet i det nye 8. rammeprogram for forskning og udvikling; opfordrer kraftigt medlemsstaterne og Kommissionen til at prioritere dette politikområde i det næste budget og den næste flerårige finansielle ramme; understreger, at tildelingsmetoderne bør afspejle medlemsstaternes forskellige kapacitet, når det gælder forsknings- og udviklingsaktiviteter;

| 82. | opfordrer Kommissionen til at integrere bæredygtig transport i energistrategien på en måde, som udnytter det fulde potentiale af alle de forskellige teknologier, herunder ved hjælp af en passende lovgivningsramme og en handlingsplan for grønne køretøjer, støtte til teknologisk forskning og udvikling, fjernelse af hindringer for anvendelse af nye (brændstofs-)teknologier, fastsættelse af fælles standarder (f.eks. for banetransport og elbiler), ambitiøse standarder for motorer, der drives af fossile brændstoffer, etablering af »grønne korridorer« for transporten i Europa og integration af transportformer; mener, at der bør tages særligt hensyn til elbiler for at sikre, at de let kan køre og genoplades i hele Europa, og at deres stigende anvendelse kombineres med udvikling af »intelligente« elnet og oplagringssystemer, høje produktionsniveauer for vedvarende energi og anvendelse af kombineret kraftvarmeproduktion; |
| --- | --- |

82.

opfordrer Kommissionen til at integrere bæredygtig transport i energistrategien på en måde, som udnytter det fulde potentiale af alle de forskellige teknologier, herunder ved hjælp af en passende lovgivningsramme og en handlingsplan for grønne køretøjer, støtte til teknologisk forskning og udvikling, fjernelse af hindringer for anvendelse af nye (brændstofs-)teknologier, fastsættelse af fælles standarder (f.eks. for banetransport og elbiler), ambitiøse standarder for motorer, der drives af fossile brændstoffer, etablering af »grønne korridorer« for transporten i Europa og integration af transportformer; mener, at der bør tages særligt hensyn til elbiler for at sikre, at de let kan køre og genoplades i hele Europa, og at deres stigende anvendelse kombineres med udvikling af »intelligente« elnet og oplagringssystemer, høje produktionsniveauer for vedvarende energi og anvendelse af kombineret kraftvarmeproduktion;

| 83. | påpeger, at forskning inden for energi ikke blot bør bidrage til reduktion af drivhusgasemissioner og sikring af forsyningssikkerhed, men også til en forbedring af det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne; mener i denne forbindelse, at standardiseringsindsatsen sammen med EU's strategiske partnere (som f.eks. Kina, Japan, Indien, Rusland og USA) for så vidt angår nye energiteknologier med lavt kulstofforbrug, herunder elektrisk drevne køretøjer, er afgørende for at sikre, at europæiske innovationer er fuldt omsættelige på det internationale marked; opfordrer, for at sikre en effektiv og fair overførsel af teknologi, EU og EU's internationale handelspartnere til at arbejde for en åbning af samhandlen med bæredygtige teknologier, hvor det langsigtede mål er helt at fjerne toldbarrierer for grøn teknologi; |
| --- | --- |

83.

påpeger, at forskning inden for energi ikke blot bør bidrage til reduktion af drivhusgasemissioner og sikring af forsyningssikkerhed, men også til en forbedring af det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne; mener i denne forbindelse, at standardiseringsindsatsen sammen med EU's strategiske partnere (som f.eks. Kina, Japan, Indien, Rusland og USA) for så vidt angår nye energiteknologier med lavt kulstofforbrug, herunder elektrisk drevne køretøjer, er afgørende for at sikre, at europæiske innovationer er fuldt omsættelige på det internationale marked; opfordrer, for at sikre en effektiv og fair overførsel af teknologi, EU og EU's internationale handelspartnere til at arbejde for en åbning af samhandlen med bæredygtige teknologier, hvor det langsigtede mål er helt at fjerne toldbarrierer for grøn teknologi;

| 84. | mener, at en effektiv måde at begrænse energiforbruget på ville være at forske i erstatningsprodukter for traditionelle råvarer og byggematerialer, der fremstilles med betydeligt lavere energiintensitet; |
| --- | --- |

84.

mener, at en effektiv måde at begrænse energiforbruget på ville være at forske i erstatningsprodukter for traditionelle råvarer og byggematerialer, der fremstilles med betydeligt lavere energiintensitet;

Forbrugernes og borgernes fordele i centrum for EU's energipolitik

| 85. | understreger betydningen af intelligente målere for forbrugerne, således at de mere effektivt kan overvåge deres forbrug til høje takster og forbedre energieffektiviteten i deres hjem; mener, at intelligent måling og energiprojekter generelt kræver informationskampagner og uddannelsesprogrammer om energieffektivitet for at forklare offentligheden, hvilke fordele der er forbundet dermed; understreger, at information af samfundet om fordelene ved intelligent måling er afgørende for, om denne er vellykket; påpeger, at Parlamentet som politisk mål har fastsat, at 50 % af hjemmene i Europa skal udstyres med intelligente målere inden 2015, og at medlemsstaterne har en forpligtelse til at sikre, at mindst 80 % af forbrugerne er udstyret med intelligente målingssystemer inden 2020 (10); |
| --- | --- |

85.

understreger betydningen af intelligente målere for forbrugerne, således at de mere effektivt kan overvåge deres forbrug til høje takster og forbedre energieffektiviteten i deres hjem; mener, at intelligent måling og energiprojekter generelt kræver informationskampagner og uddannelsesprogrammer om energieffektivitet for at forklare offentligheden, hvilke fordele der er forbundet dermed; understreger, at information af samfundet om fordelene ved intelligent måling er afgørende for, om denne er vellykket; påpeger, at Parlamentet som politisk mål har fastsat, at 50 % af hjemmene i Europa skal udstyres med intelligente målere inden 2015, og at medlemsstaterne har en forpligtelse til at sikre, at mindst 80 % af forbrugerne er udstyret med intelligente målingssystemer inden 2020 (10);

| 86. | er af den opfattelse, at velinformerede kunder og borgere kan påvirke markedet gennem bevidste afgørelser; glæder sig derfor over initiativer som f.eks. Det Europæiske Kerneenergiforum (ENEF), hvor en lang række forskellige interessenter kan drøfte spørgsmål af fælles interesse; |
| --- | --- |

86.

er af den opfattelse, at velinformerede kunder og borgere kan påvirke markedet gennem bevidste afgørelser; glæder sig derfor over initiativer som f.eks. Det Europæiske Kerneenergiforum (ENEF), hvor en lang række forskellige interessenter kan drøfte spørgsmål af fælles interesse;

| 87. | mener, at energirenovering af bygninger og materiale- og energigenvinding af kommunalt og industrielt affald kan indebære betydelige fordele for forbrugerne; |
| --- | --- |

87.

mener, at energirenovering af bygninger og materiale- og energigenvinding af kommunalt og industrielt affald kan indebære betydelige fordele for forbrugerne;

| 88. | støtter initiativer, der skal afbøde virkningerne af tilpasningen af behovene for menneskelige ressourcer i forbindelse med udviklingen hen imod et energimix med lave CO2-emissioner; |
| --- | --- |

88.

støtter initiativer, der skal afbøde virkningerne af tilpasningen af behovene for menneskelige ressourcer i forbindelse med udviklingen hen imod et energimix med lave CO2-emissioner;

| 89. | anmoder Kommissionen om at overvåge og rapportere til Europa-Parlamentet om gennemførelsen af den tredje pakke om det indre marked med hensyn til nationale foranstaltninger for at forebygge energifattigdom og minder medlemsstaterne om deres forpligtelser i henhold til gældende juridiske bestemmelser; |
| --- | --- |

89.

anmoder Kommissionen om at overvåge og rapportere til Europa-Parlamentet om gennemførelsen af den tredje pakke om det indre marked med hensyn til nationale foranstaltninger for at forebygge energifattigdom og minder medlemsstaterne om deres forpligtelser i henhold til gældende juridiske bestemmelser;

| 90. | opfordrer til indførelse af de højest mulige sikkerhedsstandarder for samtlige energikilder, bl.a. via samarbejdsprogrammer mellem medlemsstaterne, således at man kan mindske befolkningens skepsis og bidrage til en større accept i befolkningen; kræver samtidig større offentlig bevidsthed om betydningen af en passende elforsyning og behovet for ny produktions- og transmissionsinfrastruktur på elområdet; støtter kampagner, der skal øge forbrugernes kendskab til de energibesparelser, som de har mulighed for at foretage i hverdagen, og til eksisterende ordninger som f.eks. energirådgivningstjenester, med henblik på at tilvejebringe en adfærdsændring; |
| --- | --- |

90.

opfordrer til indførelse af de højest mulige sikkerhedsstandarder for samtlige energikilder, bl.a. via samarbejdsprogrammer mellem medlemsstaterne, således at man kan mindske befolkningens skepsis og bidrage til en større accept i befolkningen; kræver samtidig større offentlig bevidsthed om betydningen af en passende elforsyning og behovet for ny produktions- og transmissionsinfrastruktur på elområdet; støtter kampagner, der skal øge forbrugernes kendskab til de energibesparelser, som de har mulighed for at foretage i hverdagen, og til eksisterende ordninger som f.eks. energirådgivningstjenester, med henblik på at tilvejebringe en adfærdsændring;

| 91. | konstaterer, at den årlige andel af kunder, der skifter leverandør, svinger mellem 0 og 20 % i medlemsstaterne; understreger, at vanskeligheder med at sammenligne tilbuddene på markedet og mangel på information er en hindring for skift af leverandør og effektiv konkurrence på detailmarkedet; minder om, at de nationale tilsynsmyndigheder i henhold til den tredje energipakke er forpligtet til at sikre, at forbrugerbeskyttelsesforanstaltningerne i direktiverne er effektive og håndhæves; |
| --- | --- |

91.

konstaterer, at den årlige andel af kunder, der skifter leverandør, svinger mellem 0 og 20 % i medlemsstaterne; understreger, at vanskeligheder med at sammenligne tilbuddene på markedet og mangel på information er en hindring for skift af leverandør og effektiv konkurrence på detailmarkedet; minder om, at de nationale tilsynsmyndigheder i henhold til den tredje energipakke er forpligtet til at sikre, at forbrugerbeskyttelsesforanstaltningerne i direktiverne er effektive og håndhæves;

| 92. | minder energiindustrien om dens forpligtelser i henhold til den tredje energipakke til at indføre klare og forståelige energifakturaer; mener, at de skabeloner for fakturaer, der er udarbejdet af Kommissionens Borgernes Energiforum, indeholder de minimumsinformationer, som er nødvendige for hver energifaktura, og bør anvendes som grundlag for standardiserede energifakturaer i hele Unionen; |
| --- | --- |

92.

minder energiindustrien om dens forpligtelser i henhold til den tredje energipakke til at indføre klare og forståelige energifakturaer; mener, at de skabeloner for fakturaer, der er udarbejdet af Kommissionens Borgernes Energiforum, indeholder de minimumsinformationer, som er nødvendige for hver energifaktura, og bør anvendes som grundlag for standardiserede energifakturaer i hele Unionen;

| 93. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne for at gøre det lettere og mere omkostningseffektivt at nå de langsigtede mål til alvorligt at overveje at gå over til CO2-reduktionsmålet på 30 % i 2020 for at sikre, at ETS-markedet vil fungere som katalysator for investeringer i renere produktionsprocesser og renere energikilder; |
| --- | --- |

93.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne for at gøre det lettere og mere omkostningseffektivt at nå de langsigtede mål til alvorligt at overveje at gå over til CO2-reduktionsmålet på 30 % i 2020 for at sikre, at ETS-markedet vil fungere som katalysator for investeringer i renere produktionsprocesser og renere energikilder;

| 94. | gentager, at den nye energipolitik skal støtte det langsigtede mål om at reducere EU's emissioner af drivhusgasser med 80-95 % inden 2050; |
| --- | --- |

94.

gentager, at den nye energipolitik skal støtte det langsigtede mål om at reducere EU's emissioner af drivhusgasser med 80-95 % inden 2050;

| 95. | opfordrer indtrængende Kommissionen til i denne forbindelse at udarbejde analyser med henblik på langsigtede aktiviteter, herunder om udbud og efterspørgsel, samt de reelle risici og omkostninger ved forsyningssvigt sammenlignet med oplagringskapacitet, forsyningsspredning og omkostningerne hertil; mener, at analyserne også bør omfatte den langsigtede strategiske og energipolitiske udvikling i EU og ikke mindst analyser af, hvordan EU kan undgå forsyningssvigt, |
| --- | --- |

95.

opfordrer indtrængende Kommissionen til i denne forbindelse at udarbejde analyser med henblik på langsigtede aktiviteter, herunder om udbud og efterspørgsel, samt de reelle risici og omkostninger ved forsyningssvigt sammenlignet med oplagringskapacitet, forsyningsspredning og omkostningerne hertil; mener, at analyserne også bør omfatte den langsigtede strategiske og energipolitiske udvikling i EU og ikke mindst analyser af, hvordan EU kan undgå forsyningssvigt,

| 96. | mener, at EU op til mødet i Cancun bør gå i spidsen for bestræbelserne på at opnå en omfattende, juridisk bindende og ambitiøs aftale og vise, at EU er i stand til at tale med én stemme, samt bekræfte sin førerstilling; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at genoverveje deres tidligere forslag som led i en international aftale om CO2-emissionsreduktionsmål for at gøre opnåelsen af de langsigtede mål lettere og mere omkostningseffektiv; |
| --- | --- |

96.

mener, at EU op til mødet i Cancun bør gå i spidsen for bestræbelserne på at opnå en omfattende, juridisk bindende og ambitiøs aftale og vise, at EU er i stand til at tale med én stemme, samt bekræfte sin førerstilling; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at genoverveje deres tidligere forslag som led i en international aftale om CO2-emissionsreduktionsmål for at gøre opnåelsen af de langsigtede mål lettere og mere omkostningseffektiv;

*

* *

| 97. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer. |
| --- | --- |

97.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.

---

(1)  EUT C 67 E af 18.3.2010, s. 16.

(2)  EUT L 211 af 14.8.2009.

(3)  EUT L 140 af 5.6.2009.

(4)  EUT C 219 E af 28.8.2008, s. 206.

(5)  EUT L 200 af 31.7.2009, s. 31.

(6)  Vedtagne tekster P7_TA(2010)0064.

(7)  9744/10.

(8)  EUT L 114 af 27.4.2006, s. 64.

(9)  EUT L 52 af 21.2.2004, s. 50.

(10)  Initiativbetænkning af 25. marts 2010 om en ny digital dagsorden for Europa: 2015.eu (2009/2225(INI) og initiativbetænkning af 14. april 2010 om udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologien til at lette overgangen til en energieffektiv, kulstoffattig økonomi (2009/2228(INI)).

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/77

---

Torsdag den 25. november 2010Forberedelser til klimakonferencen i Cancún (29. november - 10. december 2010)

P7_TA(2010)0442

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om klimakonferencen i Cancún (COP16)

2012/C 99 E/15

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol,

| — | der henviser til den 15. partskonference (COP15) under UNFCCC og den femte samling i den partskonference, der tjener som møde mellem parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP5), som afholdtes i København den 7.-18. december 2009, samt til Københavnsaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 15. partskonference (COP15) under UNFCCC og den femte samling i den partskonference, der tjener som møde mellem parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP5), som afholdtes i København den 7.-18. december 2009, samt til Københavnsaftalen,

| — | der henviser til den 16. partskonference (COP16) under UNFCCC og den sjette partskonference, der tjener som møde mellem parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP6), som skal afholdes i Cancún, Mexico, den 29. november til den 10. december 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 16. partskonference (COP16) under UNFCCC og den sjette partskonference, der tjener som møde mellem parterne i Kyotoprotokollen (COP/MOP6), som skal afholdes i Cancún, Mexico, den 29. november til den 10. december 2010,

| — | der henviser til EU's klima- og energipakke fra december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's klima- og energipakke fra december 2008,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse KOM(2010)0265, hvori der fremlægges en analyse af mulighederne for at nedbringe drivhusgasemissionerne med mere end 20 % og en vurdering af risikoen for kulstoflækage, og til Kommissionens meddelelse KOM(2010)0086 »International klimapolitik efter København: Handling nu for at sætte nyt skub i den globale indsats mod klimaforandringer«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse KOM(2010)0265, hvori der fremlægges en analyse af mulighederne for at nedbringe drivhusgasemissionerne med mere end 20 % og en vurdering af risikoen for kulstoflækage, og til Kommissionens meddelelse KOM(2010)0086 »International klimapolitik efter København: Handling nu for at sætte nyt skub i den globale indsats mod klimaforandringer«,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF af 19. november 2008 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på inddragelse af luftfartsaktiviteter i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter i Fællesskabet (1),

| — | der henviser til fælleserklæring af 20. december 2005 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus om udvikling«, og særlig punkt 22, 38, 75, 76 og 105 heri (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæring af 20. december 2005 fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus om udvikling«, og særlig punkt 22, 38, 75, 76 og 105 heri (2),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 17. november 2009 og til sin beslutning af 18. maj 2010 om sammenhæng i EU's udviklingspolitik og »offentlig udviklingsbistand plus-konceptet« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 17. november 2009 og til sin beslutning af 18. maj 2010 om sammenhæng i EU's udviklingspolitik og »offentlig udviklingsbistand plus-konceptet« (3),

| — | der henviser til De Forenede Nationers årtusindeerklæring af 8. september 2000, der opstiller 2015-målene, som er udarbejdet af det internationale samfund i fællesskab med henblik på at udrydde fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers årtusindeerklæring af 8. september 2000, der opstiller 2015-målene, som er udarbejdet af det internationale samfund i fællesskab med henblik på at udrydde fattigdom,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om klimaændringer, navnlig beslutningerne af 4. februar 2009»2050: Fremtiden begynder i dag - henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer« (4) og 10. februar 2010 om resultatet af klimakonferencen i København (COP15) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om klimaændringer, navnlig beslutningerne af 4. februar 2009»2050: Fremtiden begynder i dag - henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer« (4) og 10. februar 2010 om resultatet af klimakonferencen i København (COP15) (5),

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse ... fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, jf. forretningsordenens artikel 115, og til Rådets og Kommissionens redegørelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse ... fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, jf. forretningsordenens artikel 115, og til Rådets og Kommissionens redegørelser,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at de videnskabelige beviser på klimaændringer og deres indvirkning er entydige og derved stiller krav om en hurtig, koordineret og ambitiøs indsats på internationalt plan til imødegåelse af denne globale udfordring, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at de videnskabelige beviser på klimaændringer og deres indvirkning er entydige og derved stiller krav om en hurtig, koordineret og ambitiøs indsats på internationalt plan til imødegåelse af denne globale udfordring,

| B. | der henviser til, at udviklingslandene har bidraget mindst til klimaændringerne, men rammes hårdest af følgerne, og at klimaændringer udgør en risiko for de internationale investeringer i fattigdomsbekæmpelse, og dermed gør det vanskeligt at nå 2015-målene, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at udviklingslandene har bidraget mindst til klimaændringerne, men rammes hårdest af følgerne, og at klimaændringer udgør en risiko for de internationale investeringer i fattigdomsbekæmpelse, og dermed gør det vanskeligt at nå 2015-målene,

| C. | der henviser til, at der er behov for at genetablere tilliden til de internationale forhandlinger om klimaændringer efter det skuffende udbytte af klimakonferencen i København, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er behov for at genetablere tilliden til de internationale forhandlinger om klimaændringer efter det skuffende udbytte af klimakonferencen i København,

| D. | der henviser til, at udviklede lande, nye vækstlande og udviklingslande, der tilsammen tegner sig for over 80 % af de globale drivhusgasemissioner, i Københavnsaftalen har forpligtet sig til / afgivet tilsagn om at nedskære deres emissioner, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at udviklede lande, nye vækstlande og udviklingslande, der tilsammen tegner sig for over 80 % af de globale drivhusgasemissioner, i Københavnsaftalen har forpligtet sig til / afgivet tilsagn om at nedskære deres emissioner,

| E. | der henviser til, at disse forpligtelser/tilsagn vil være utilstrækkelige til at opfylde det overordnede mål om at begrænse stigningen i den årlige globale gennemsnitlige overfladetemperatur til 2 °C (2 °C-målet), |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at disse forpligtelser/tilsagn vil være utilstrækkelige til at opfylde det overordnede mål om at begrænse stigningen i den årlige globale gennemsnitlige overfladetemperatur til 2 °C (2 °C-målet),

| F. | der henviser til, at disse tilsagn ikke er givet inden for et system med retlige instrumenter til at sikre overholdelsen eller tilstrækkelig »måling, rapportering eller kontrol«, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at disse tilsagn ikke er givet inden for et system med retlige instrumenter til at sikre overholdelsen eller tilstrækkelig »måling, rapportering eller kontrol«,

| G. | der henviser til, at det vil have enorme miljømæssige og økonomiske omkostninger, såfremt 2 °C-målet ikke opfyldes, bl.a. vil op mod 40 % af arterne være udrydningstruede, millioner af mennesker vil blive fordrevet på grund af stigende vandstand i havene og hyppigere ekstreme vejrforhold, høstudbyttet vil falde, fødevarepriserne vil stige og den globale, økonomiske produktion vil blive reduceret med mindst 3 %, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det vil have enorme miljømæssige og økonomiske omkostninger, såfremt 2 °C-målet ikke opfyldes, bl.a. vil op mod 40 % af arterne være udrydningstruede, millioner af mennesker vil blive fordrevet på grund af stigende vandstand i havene og hyppigere ekstreme vejrforhold, høstudbyttet vil falde, fødevarepriserne vil stige og den globale, økonomiske produktion vil blive reduceret med mindst 3 %,

| H. | der henviser til, at en officiel rapport (6) frikendte Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) for fejl, der ville underminere hovedkonklusionen i rapporten fra 2007 om eventuelle regionale virkninger af klimaændringer i fremtiden, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en officiel rapport (6) frikendte Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) for fejl, der ville underminere hovedkonklusionen i rapporten fra 2007 om eventuelle regionale virkninger af klimaændringer i fremtiden,

| I. | der henviser til, at IPCC anslår, at 20 % af drivhusgasemissionerne skyldes skovrydning og andre ændringer i arealanvendelsen, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at IPCC anslår, at 20 % af drivhusgasemissionerne skyldes skovrydning og andre ændringer i arealanvendelsen,

| J. | der henviser til, at en af de vigtigste målsætninger for EU burde være at præcisere, at det er nødvendigt med en global ændring af teknologien og teknologisamarbejdet for at øge innovationstempoet og skalaen med hensyn til demonstration og udbredelse, således at alle lande får adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige teknologier, som også vil sikre en højere levestandard for en større del af verdens befolkning, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en af de vigtigste målsætninger for EU burde være at præcisere, at det er nødvendigt med en global ændring af teknologien og teknologisamarbejdet for at øge innovationstempoet og skalaen med hensyn til demonstration og udbredelse, således at alle lande får adgang til økonomisk overkommelige og bæredygtige teknologier, som også vil sikre en højere levestandard for en større del af verdens befolkning,

| K. | der henviser til den vægt, som EU's internationale klimapartnere lægger på energieffektivitet, til vanskelighederne med at fastsætte internationale emissionsmål og til de økonomiske fordele ved energieffektivitetsmål, |
| --- | --- |

K.

der henviser til den vægt, som EU's internationale klimapartnere lægger på energieffektivitet, til vanskelighederne med at fastsætte internationale emissionsmål og til de økonomiske fordele ved energieffektivitetsmål,

Overordnet mål med COP16 og EU's holdning

| 1. | opfordrer verdens stats- og regeringschefer til at udvise reelt politisk lederskab og vilje under forhandlingerne og give dette spørgsmål højeste prioritet; beklager, at der til dato ikke har været større fremskridt med forberedelserne til Cancún; |
| --- | --- |

1.

opfordrer verdens stats- og regeringschefer til at udvise reelt politisk lederskab og vilje under forhandlingerne og give dette spørgsmål højeste prioritet; beklager, at der til dato ikke har været større fremskridt med forberedelserne til Cancún;

| 2. | understreger, at det er nødvendigt, at der bliver enighed om konkrete skridt i Cancún for at bane vejen for indgåelse af en omfattende international post 2012-aftale i Sydafrika i 2011, som bør være på højde med den seneste videnskabelige udvikling og i overensstemmelse med 2 °C-målet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at det er nødvendigt, at der bliver enighed om konkrete skridt i Cancún for at bane vejen for indgåelse af en omfattende international post 2012-aftale i Sydafrika i 2011, som bør være på højde med den seneste videnskabelige udvikling og i overensstemmelse med 2 °C-målet;

| 3. | opfordrer Den Europæiske Union til at genfinde sin ledende rolle i klimaforhandlingerne og til aktivt at bidrage til en mere konstruktiv og gennemsigtig klimakonference i Cancún, og opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at løse deres uoverensstemmelser med hensyn til arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) og overskydende emissionsrettigheder (tildelte enheder) og til at tale med en stemme og sætte et højt ambitionsniveau i forhandlingerne på COP16-konferencen samt forbedre deres interne beslutningsprocedure, så de kan blive i stand til at reagere hurtigere på udviklingen under forhandlingerne, til at handle mere strategisk og til at være mere lydhøre over for tredjelande; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Den Europæiske Union til at genfinde sin ledende rolle i klimaforhandlingerne og til aktivt at bidrage til en mere konstruktiv og gennemsigtig klimakonference i Cancún, og opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at løse deres uoverensstemmelser med hensyn til arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) og overskydende emissionsrettigheder (tildelte enheder) og til at tale med en stemme og sætte et højt ambitionsniveau i forhandlingerne på COP16-konferencen samt forbedre deres interne beslutningsprocedure, så de kan blive i stand til at reagere hurtigere på udviklingen under forhandlingerne, til at handle mere strategisk og til at være mere lydhøre over for tredjelande;

| 4. | understreger betydningen af en gennemsigtig beslutningsproces og oplysninger om status over forhandlingerne, især i de sidste timer af COP16’s højniveausegment, og opfordrer EU til at give sin chefforhandler en vis fleksibilitet til at reagere på udviklingen; |
| --- | --- |

4.

understreger betydningen af en gennemsigtig beslutningsproces og oplysninger om status over forhandlingerne, især i de sidste timer af COP16’s højniveausegment, og opfordrer EU til at give sin chefforhandler en vis fleksibilitet til at reagere på udviklingen;

| 5. | opfordrer Den Europæiske Union til offentligt og utvetydigt at bekræfte sin stærke forpligtelse i forhold til Kyotoprotokollen og til at bifalde og aktivt og konstruktivt fremme fortsættelsen af arbejdet under både AWG-KP- og AWG-LCA -forhandlingssporet, som integrerer de politiske retningslinjer fra Københavnsaftalen; opfordrer derfor Den Europæiske Union til inden Cancún åbent at erklære, at den er klar til at fortsætte med den anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen (2013-2020) på grundlag af de dertil knyttede mål, og til samtidig at anerkende, at det er nødvendigt med sammenlignelige fremskridt under begge spor for at bane vejen for en post 2010-aftale, som kan opfylde 2 °C-målet; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Den Europæiske Union til offentligt og utvetydigt at bekræfte sin stærke forpligtelse i forhold til Kyotoprotokollen og til at bifalde og aktivt og konstruktivt fremme fortsættelsen af arbejdet under både AWG-KP- og AWG-LCA -forhandlingssporet, som integrerer de politiske retningslinjer fra Københavnsaftalen; opfordrer derfor Den Europæiske Union til inden Cancún åbent at erklære, at den er klar til at fortsætte med den anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen (2013-2020) på grundlag af de dertil knyttede mål, og til samtidig at anerkende, at det er nødvendigt med sammenlignelige fremskridt under begge spor for at bane vejen for en post 2010-aftale, som kan opfylde 2 °C-målet;

| 6. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at definere og gennemføre princippet om »klimaretfærdighed«; slår derfor til lyd for en billighedsklausul i fremtidige internationale klimaforhandlinger; insisterer på, at den største uretfærdighed vil opstå, hvis vi ikke kan begrænse klimaændringerne, fordi det især er fattige mennesker i fattige lande, der vil lide; |
| --- | --- |

6.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at definere og gennemføre princippet om »klimaretfærdighed«; slår derfor til lyd for en billighedsklausul i fremtidige internationale klimaforhandlinger; insisterer på, at den største uretfærdighed vil opstå, hvis vi ikke kan begrænse klimaændringerne, fordi det især er fattige mennesker i fattige lande, der vil lide;

| 7. | foreslår, eftersom klimaændringerne har ulige konsekvenser for udviklingslandene, at klimaindsatsen og finansieringen hovedsageligt koncentreres om de lande, som er mest sårbare over for klimaændringerne, og som ikke har de fornødne ressourcer til at løse dette problem; |
| --- | --- |

7.

foreslår, eftersom klimaændringerne har ulige konsekvenser for udviklingslandene, at klimaindsatsen og finansieringen hovedsageligt koncentreres om de lande, som er mest sårbare over for klimaændringerne, og som ikke har de fornødne ressourcer til at løse dette problem;

| 8. | understreger, samtidig med at det betoner klimaforhandlingernes hastende karakter, betydningen af, at der træffes konkrete beslutninger i Cancún med hensyn til finansiering (størrelsesorden, kilder og styring), og især graden af additionalitet i finansieringen af tilpasning, skovbrug, ressourceeffektivitet, teknologioverførsel (med fortsat respekt for de gældende principper for intellektuel ejendomsret) samt overvågning, rapportering og verifikation og betydningen af at sikre fuld gennemsigtighed og stærkt politisk engagement ved gennemførelsen af den hurtige opstartsfinansiering; |
| --- | --- |

8.

understreger, samtidig med at det betoner klimaforhandlingernes hastende karakter, betydningen af, at der træffes konkrete beslutninger i Cancún med hensyn til finansiering (størrelsesorden, kilder og styring), og især graden af additionalitet i finansieringen af tilpasning, skovbrug, ressourceeffektivitet, teknologioverførsel (med fortsat respekt for de gældende principper for intellektuel ejendomsret) samt overvågning, rapportering og verifikation og betydningen af at sikre fuld gennemsigtighed og stærkt politisk engagement ved gennemførelsen af den hurtige opstartsfinansiering;

| 9. | understreger i Kyotoprotokollens kølvand vigtigheden af at nå til enighed om regler for LULUCF, den fleksible mekanisme og dækningen af nye sektorer og gasser; |
| --- | --- |

9.

understreger i Kyotoprotokollens kølvand vigtigheden af at nå til enighed om regler for LULUCF, den fleksible mekanisme og dækningen af nye sektorer og gasser;

| 10. | opfordrer i betragtning af, at ordningen med tildelte enheder og LULUFC muligvis vil berøre Kyoto-protokollens miljømæssige integritet, hvis disse spørgsmål ikke behandles på hensigtsmæssig vis, de øvrige parter til at undersøge andre muligheder; |
| --- | --- |

10.

opfordrer i betragtning af, at ordningen med tildelte enheder og LULUFC muligvis vil berøre Kyoto-protokollens miljømæssige integritet, hvis disse spørgsmål ikke behandles på hensigtsmæssig vis, de øvrige parter til at undersøge andre muligheder;

| 11. | opfordrer til en aftale i Cancún om faste regler om LULUCF, der styrker bilag I-parternes ambitionsniveau, er udformet for at mindske emissioner fra skovbrug og arealudnyttelse, kræver, at bilag I-parter gør rede for eventuelle stigninger i emissionerne fra LULUCF, og er i overensstemmelse med parternes eksisterende forpligtelser til at beskytte og forbedre dræn og reservoirer for drivhusgasser; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til en aftale i Cancún om faste regler om LULUCF, der styrker bilag I-parternes ambitionsniveau, er udformet for at mindske emissioner fra skovbrug og arealudnyttelse, kræver, at bilag I-parter gør rede for eventuelle stigninger i emissionerne fra LULUCF, og er i overensstemmelse med parternes eksisterende forpligtelser til at beskytte og forbedre dræn og reservoirer for drivhusgasser;

| 12. | mener, at EU's fremtidige klimadiplomati bør fokusere på stærke politiske aftaler med tredjelande, politikker om opbygning af effektive mekanismer for internationalt samarbejde om klimaændringer både i og uden for UNFCC og klimasamarbejde med tredjelande med henblik på levering af praktisk støtte til klimaforenelig udvikling med lavt kulstofforbrug rundt om i verden; |
| --- | --- |

12.

mener, at EU's fremtidige klimadiplomati bør fokusere på stærke politiske aftaler med tredjelande, politikker om opbygning af effektive mekanismer for internationalt samarbejde om klimaændringer både i og uden for UNFCC og klimasamarbejde med tredjelande med henblik på levering af praktisk støtte til klimaforenelig udvikling med lavt kulstofforbrug rundt om i verden;

| 13. | understreger, at bevarelse af biodiversitet og anvendelse af den økosystembaserede tilgang er de mest effektive og omkostningseffektive strategier til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; fastholder, at modvirknings- og tilpasningsforanstaltninger ikke kan være rent teknologiske; |
| --- | --- |

13.

understreger, at bevarelse af biodiversitet og anvendelse af den økosystembaserede tilgang er de mest effektive og omkostningseffektive strategier til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer; fastholder, at modvirknings- og tilpasningsforanstaltninger ikke kan være rent teknologiske;

Reduktionsforpligtelser

| 14. | gentager, at 2 °C-målet ifølge videnskabelig dokumentation fremlagt af IPCC forudsætter, at de globale drivhusgasemissioner topper senest i 2015, reduceres med mindst 50 % i forhold til 1990-niveauet inden 2050 og fortsætter med at falde derefter; |
| --- | --- |

14.

gentager, at 2 °C-målet ifølge videnskabelig dokumentation fremlagt af IPCC forudsætter, at de globale drivhusgasemissioner topper senest i 2015, reduceres med mindst 50 % i forhold til 1990-niveauet inden 2050 og fortsætter med at falde derefter;

| 15. | opfordrer alle internationale parter, inklusive USA og Kina, til at tilbyde mere ambitiøse forpligtelser om emissionsreduktioner på grundlag af princippet om fælles, men differentieret ansvar for at sikre, at 2 °C-målet kan overholdes; |
| --- | --- |

15.

opfordrer alle internationale parter, inklusive USA og Kina, til at tilbyde mere ambitiøse forpligtelser om emissionsreduktioner på grundlag af princippet om fælles, men differentieret ansvar for at sikre, at 2 °C-målet kan overholdes;

| 16. | gentager behovet for, at der vedtages et internt reduktionsmål for drivhusgasser for Den Europæiske Union på 30 % i forhold til 1990-niveauet inden 2020 af hensyn til den fremtidige økonomiske vækst i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

16.

gentager behovet for, at der vedtages et internt reduktionsmål for drivhusgasser for Den Europæiske Union på 30 % i forhold til 1990-niveauet inden 2020 af hensyn til den fremtidige økonomiske vækst i Den Europæiske Union;

| 17. | glæder sig over Kommissionens meddelelse og dens analyser af, hvad der kræves for at opnå en reduktion på 30 %; støtter den ide, der kommer til udtryk i meddelelsen, at det uafhængigt af udfaldet af internationale forhandlinger er i EU's egen interesse at forfølge et reduktionsmål på mere end 20 %, fordi dette samtidig vil fremme grøn beskæftigelse, vækst og sikkerhed; |
| --- | --- |

17.

glæder sig over Kommissionens meddelelse og dens analyser af, hvad der kræves for at opnå en reduktion på 30 %; støtter den ide, der kommer til udtryk i meddelelsen, at det uafhængigt af udfaldet af internationale forhandlinger er i EU's egen interesse at forfølge et reduktionsmål på mere end 20 %, fordi dette samtidig vil fremme grøn beskæftigelse, vækst og sikkerhed;

| 18. | minder om, at på grund af fald i emissionerne som følge af recessionen er de årlige omkostninger for at opnå en 20 % reduktion i 2020 faldet med en tredjedel fra 70 mia. EUR til 48 mia. EUR, og at omkostningerne ved en reduktion på 30 % nu anslås til 11 mia. EUR mere end den oprindelige 20 % reduktion, dvs. en merudgift på mindre end 0,1 % af værdien af EU's økonomi; |
| --- | --- |

18.

minder om, at på grund af fald i emissionerne som følge af recessionen er de årlige omkostninger for at opnå en 20 % reduktion i 2020 faldet med en tredjedel fra 70 mia. EUR til 48 mia. EUR, og at omkostningerne ved en reduktion på 30 % nu anslås til 11 mia. EUR mere end den oprindelige 20 % reduktion, dvs. en merudgift på mindre end 0,1 % af værdien af EU's økonomi;

| 19. | erkender, at det kun er muligt at nå 2 °C-målet, hvis også udviklingslandene som gruppe, navnlig de mest udviklede af dem, opnår en væsentlig og kvantificerbar afvigelse i forhold til den aktuelt forventede emissionsvækstrate i størrelsesordenen 15-30 % under »business as usual«-scenariet i 2020, og at dette vil kræve finansiel, teknisk og teknologisk støtte til kapacitetsopbygning fra de udviklede lande; erkender, at der kræves større støtte, hvis der skal opnås et lavere temperaturmål; |
| --- | --- |

19.

erkender, at det kun er muligt at nå 2 °C-målet, hvis også udviklingslandene som gruppe, navnlig de mest udviklede af dem, opnår en væsentlig og kvantificerbar afvigelse i forhold til den aktuelt forventede emissionsvækstrate i størrelsesordenen 15-30 % under »business as usual«-scenariet i 2020, og at dette vil kræve finansiel, teknisk og teknologisk støtte til kapacitetsopbygning fra de udviklede lande; erkender, at der kræves større støtte, hvis der skal opnås et lavere temperaturmål;

| 20. | understreger, at udviklingslandene vil blive hårdest ramt af følgerne af klimaændringer, og at det derfor er i deres store interesse at bidrage til en vellykket indgåelse af en international aftale; glæder sig over de meget ambitiøse tilsagn fra nogle udviklingslande, såsom Costa Rica og Maldiverne, og visse nye vækstlande, såsom Mexico og Brasilien, og beklager, at andre nye vækstlande endnu ikke har fulgt dette eksempel; |
| --- | --- |

20.

understreger, at udviklingslandene vil blive hårdest ramt af følgerne af klimaændringer, og at det derfor er i deres store interesse at bidrage til en vellykket indgåelse af en international aftale; glæder sig over de meget ambitiøse tilsagn fra nogle udviklingslande, såsom Costa Rica og Maldiverne, og visse nye vækstlande, såsom Mexico og Brasilien, og beklager, at andre nye vækstlande endnu ikke har fulgt dette eksempel;

| 21. | henviser til, at byerne skal prioriteres i kampen mod klimaændringer, da byområderne tegner sig for 75 % af CO2-emissionerne; glæder sig derfor over byernes vilje til at bekæmpe klimaændringer; anerkender den indsats, der gøres i mange europæiske byer med hensyn til transport og mobilitet; understreger behovet for at fortsætte ad samme spor og lede efter mere miljøvenlige alternativer, der vil forbedre borgernes livskvalitet, mens der sikres den nødvendige samordning af indsatsen på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og internationalt plan; |
| --- | --- |

21.

henviser til, at byerne skal prioriteres i kampen mod klimaændringer, da byområderne tegner sig for 75 % af CO2-emissionerne; glæder sig derfor over byernes vilje til at bekæmpe klimaændringer; anerkender den indsats, der gøres i mange europæiske byer med hensyn til transport og mobilitet; understreger behovet for at fortsætte ad samme spor og lede efter mere miljøvenlige alternativer, der vil forbedre borgernes livskvalitet, mens der sikres den nødvendige samordning af indsatsen på lokalt, regionalt, nationalt, europæisk og internationalt plan;

Finansiering

| 22. | erindrer om, at de udviklede lande i Københavnsaftalen har forpligtet sig til at stille nye og supplerende midler på mindst 30 mia. USD til rådighed i perioden 2010-2012 og 100 mia. USD pr. år fra 2020 med særlig vægt på de sårbare og mindst udviklede lande; opfordrer Den Europæiske Union til at lette oprettelsen af en grøn klimafond, der skal yde 100 mia. USD om året fra 2020; |
| --- | --- |

22.

erindrer om, at de udviklede lande i Københavnsaftalen har forpligtet sig til at stille nye og supplerende midler på mindst 30 mia. USD til rådighed i perioden 2010-2012 og 100 mia. USD pr. år fra 2020 med særlig vægt på de sårbare og mindst udviklede lande; opfordrer Den Europæiske Union til at lette oprettelsen af en grøn klimafond, der skal yde 100 mia. USD om året fra 2020;

| 23. | erindrer om, at det samlede bidrag fra EU til udviklingslandenes afbødningsindsats og tilpasningsbehov bør være supplerende og på mindst 30 mia. EUR om året frem til 2020, hvilket er et beløb, der kan stige i takt med ny viden om alvoren af klimaændringerne og omfanget af de dermed forbundne omkostninger; |
| --- | --- |

23.

erindrer om, at det samlede bidrag fra EU til udviklingslandenes afbødningsindsats og tilpasningsbehov bør være supplerende og på mindst 30 mia. EUR om året frem til 2020, hvilket er et beløb, der kan stige i takt med ny viden om alvoren af klimaændringerne og omfanget af de dermed forbundne omkostninger;

| 24. | anser en rettidig gennemførelse af hurtig opstartsfinansiering for at være den vigtigste faktor i opbygningen af en atmosfære af tillid før og under Cancún; understreger behovet for, at de 7,2 mia. EUR, som EU og medlemsstaterne har givet tilsagn om, er nye midler og ligger ud over den officielle udviklingsbistand (ODA) med en afbalanceret fordeling mellem tilpasning og modvirkning, og opfordrer Den Europæiske Union til gennem Kommissionens GD for Klima at sikre fuld gennemsigtighed, når den fremlægger koordinerede rapporter om gennemførelsen i Cancún og herefter på årlig basis; |
| --- | --- |

24.

anser en rettidig gennemførelse af hurtig opstartsfinansiering for at være den vigtigste faktor i opbygningen af en atmosfære af tillid før og under Cancún; understreger behovet for, at de 7,2 mia. EUR, som EU og medlemsstaterne har givet tilsagn om, er nye midler og ligger ud over den officielle udviklingsbistand (ODA) med en afbalanceret fordeling mellem tilpasning og modvirkning, og opfordrer Den Europæiske Union til gennem Kommissionens GD for Klima at sikre fuld gennemsigtighed, når den fremlægger koordinerede rapporter om gennemførelsen i Cancún og herefter på årlig basis;

| 25. | understreger, at overvågning, rapportering og verifikation af finansiering skal omfatte et rimeligt, fælles referencegrundlag, i forhold til hvilket bidrag regnes som nye og supplerende; anbefaler, at referencegrundlaget udgøres af det mangeårige tilsagn om at yde 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI) som offentlig udviklingsbistand eller andre tilsvarende nationale mål, hvor disse er højere; |
| --- | --- |

25.

understreger, at overvågning, rapportering og verifikation af finansiering skal omfatte et rimeligt, fælles referencegrundlag, i forhold til hvilket bidrag regnes som nye og supplerende; anbefaler, at referencegrundlaget udgøres af det mangeårige tilsagn om at yde 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI) som offentlig udviklingsbistand eller andre tilsvarende nationale mål, hvor disse er højere;

| 26. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overholde deres forpligtelser og garantere, at midlerne til tilpasning og modvirkning ligger ud over målet om officiel udviklingsbistand på 0,7 % af BNI, og angive, hvor stor en del af forpligtelsen der vil komme fra offentlig finansiering; understreger endvidere, at der skal mobiliseres både nationale og internationale ressourcer fra alle mulige kilder for at bidrage til, at dette mål nås; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overholde deres forpligtelser og garantere, at midlerne til tilpasning og modvirkning ligger ud over målet om officiel udviklingsbistand på 0,7 % af BNI, og angive, hvor stor en del af forpligtelsen der vil komme fra offentlig finansiering; understreger endvidere, at der skal mobiliseres både nationale og internationale ressourcer fra alle mulige kilder for at bidrage til, at dette mål nås;

| 27. | betoner, at etablerede principper for udviklingspolitik, såsom god regeringsførelse og demokratisk deltagelse i beslutningsprocessen, skal respekteres og gennemføres i forbindelse med finansiering til afbødning og tilpasning gennem nye mekanismer; mener desuden, at modtagerlandene skal dokumentere, at midlerne anvendes til de anførte og godkendte projekter; |
| --- | --- |

27.

betoner, at etablerede principper for udviklingspolitik, såsom god regeringsførelse og demokratisk deltagelse i beslutningsprocessen, skal respekteres og gennemføres i forbindelse med finansiering til afbødning og tilpasning gennem nye mekanismer; mener desuden, at modtagerlandene skal dokumentere, at midlerne anvendes til de anførte og godkendte projekter;

| 28. | minder om, at COP16-forhandlerne for at tilvejebringe flere finansielle ressourcer og investeringer bør tage højde for landenes ejerskab, effektiv anvendelse af ressourcerne og størst mulig virkning, samtidig med at de også sikrer finansiering til de mest sårbare lande og samfund; |
| --- | --- |

28.

minder om, at COP16-forhandlerne for at tilvejebringe flere finansielle ressourcer og investeringer bør tage højde for landenes ejerskab, effektiv anvendelse af ressourcerne og størst mulig virkning, samtidig med at de også sikrer finansiering til de mest sårbare lande og samfund;

Overvågning, rapportering og verifikation

| 29. | glæder sig over bestemmelserne i Københavnsaftalen om overvågning, rapportering og verifikation og om internationale drøftelser og analyser, og opfordrer Den Europæiske Union til at samarbejde med alle parter om at få vedtaget retningslinjer for gennemførelsen af disse bestemmelser i Cancún; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over bestemmelserne i Københavnsaftalen om overvågning, rapportering og verifikation og om internationale drøftelser og analyser, og opfordrer Den Europæiske Union til at samarbejde med alle parter om at få vedtaget retningslinjer for gennemførelsen af disse bestemmelser i Cancún;

| 30. | tager til efterretning, at målinger af EU’s tilsyneladende succes med hensyn til reduktion af CO2-emissionerne indtil videre ikke tager behørigt højde for udflytningen af industriproduktion til steder uden for Unionen, og bemærker, at den faktiske reduktion af de CO2-emissioner, som stammer fra forbrug i EU, måske er betydeligt lavere end de tal, der nævnes, og mener, at der skal tages højde for denne skævhed både i forbindelse med udviklingen af fremtidige EU-politikker og i internationale forhandlinger; |
| --- | --- |

30.

tager til efterretning, at målinger af EU’s tilsyneladende succes med hensyn til reduktion af CO2-emissionerne indtil videre ikke tager behørigt højde for udflytningen af industriproduktion til steder uden for Unionen, og bemærker, at den faktiske reduktion af de CO2-emissioner, som stammer fra forbrug i EU, måske er betydeligt lavere end de tal, der nævnes, og mener, at der skal tages højde for denne skævhed både i forbindelse med udviklingen af fremtidige EU-politikker og i internationale forhandlinger;

Samarbejde med udviklingslande og tilpasning

| 31. | understreger, at de udviklede lande har et historisk ansvar for uoprettelige klimaændringer, og erindrer om forpligtelsen til at bistå udviklingslandene og de mindst udviklede lande med at tilpasse sig disse ændringer, herunder ved at yde finansiel støtte til nationale handlingsplaner for tilpasning (NAPA’er), der er vigtige instrumenter for tilpasning til klimaændringerne, som fremmer ejerskab; |
| --- | --- |

31.

understreger, at de udviklede lande har et historisk ansvar for uoprettelige klimaændringer, og erindrer om forpligtelsen til at bistå udviklingslandene og de mindst udviklede lande med at tilpasse sig disse ændringer, herunder ved at yde finansiel støtte til nationale handlingsplaner for tilpasning (NAPA’er), der er vigtige instrumenter for tilpasning til klimaændringerne, som fremmer ejerskab;

| 32. | erkender betydningen af proaktiv tilpasning til de uundgåelige konsekvenser af klimaændringerne, især i de af verdens regioner, som er hårdest ramt af klimaændringerne, og navnlig for at beskytte de mest sårbare grupper i de forskellige samfund, og opfordrer derfor til en aftale i Cancún med stærke politiske og finansielle forpligtelser rettet mod at hjælpe disse udviklingslande med kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

32.

erkender betydningen af proaktiv tilpasning til de uundgåelige konsekvenser af klimaændringerne, især i de af verdens regioner, som er hårdest ramt af klimaændringerne, og navnlig for at beskytte de mest sårbare grupper i de forskellige samfund, og opfordrer derfor til en aftale i Cancún med stærke politiske og finansielle forpligtelser rettet mod at hjælpe disse udviklingslande med kapacitetsopbygning;

| 33. | glæder sig over den beslutning, der blev truffet i København, om oprettelse af en teknologimekanisme; opfordrer EU og medlemsstaterne til at styrke deres eksisterende klimapartnerskaber med udviklingslande og til at indgå nye partnerskaber, hvor sådanne ikke allerede findes, og yde yderligere finansiel støtte til udvikling og overførsel af teknologi, indgå aftaler om intellektuelle ejendomsrettigheder samt fremme institutionel kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

33.

glæder sig over den beslutning, der blev truffet i København, om oprettelse af en teknologimekanisme; opfordrer EU og medlemsstaterne til at styrke deres eksisterende klimapartnerskaber med udviklingslande og til at indgå nye partnerskaber, hvor sådanne ikke allerede findes, og yde yderligere finansiel støtte til udvikling og overførsel af teknologi, indgå aftaler om intellektuelle ejendomsrettigheder samt fremme institutionel kapacitetsopbygning;

| 34. | understreger, at udviklingsperspektivet er af vital betydning for mange udviklingslande og nye vækstlande; erkender, at dette mål bør spille en mere fremtrædende rolle i forhandlingerne, og gentager EU's tilsagn om at støtte de mindst udviklede lande på deres vej til en højere levestandard; understreger, at det er muligt at sikre en højere levestandard gennem valg af mere bæredygtige løsninger; |
| --- | --- |

34.

understreger, at udviklingsperspektivet er af vital betydning for mange udviklingslande og nye vækstlande; erkender, at dette mål bør spille en mere fremtrædende rolle i forhandlingerne, og gentager EU's tilsagn om at støtte de mindst udviklede lande på deres vej til en højere levestandard; understreger, at det er muligt at sikre en højere levestandard gennem valg af mere bæredygtige løsninger;

| 35. | understreger, at de lande, som ikke er omfattet af bilag I, ikke kan behandles under ét, eftersom deres kapaciteter med hensyn til investering i afbødning af og tilpasning til klimaændringerne og deres kapaciteter til at foretage justeringer på baggrund af klimaændringerne ikke er ens; fremhæver desuden, at nogle af disse lande allerede er store udledere af CO2 og har en høj vækstrate for CO2-emissioner; |
| --- | --- |

35.

understreger, at de lande, som ikke er omfattet af bilag I, ikke kan behandles under ét, eftersom deres kapaciteter med hensyn til investering i afbødning af og tilpasning til klimaændringerne og deres kapaciteter til at foretage justeringer på baggrund af klimaændringerne ikke er ens; fremhæver desuden, at nogle af disse lande allerede er store udledere af CO2 og har en høj vækstrate for CO2-emissioner;

| 36. | understreger, at sikring af politikkohærens og integration af miljøspørgsmålet i udviklingsprojekter er kernen i en effektiv afbødnings- og tilpasningsstrategi for klimaændringer fra EU's side; insisterer i særdeleshed på behovet for at stimulere udviklingsspor, der fremmer diversificerede og decentraliserede økonomier; beklager samtidig dybt, at EU ikke har gjort de store fremskridt med hensyn til integrering af miljøspørgsmålet i sit udviklingssamarbejde og i andre europæiske sektorspecifikke politikområder; |
| --- | --- |

36.

understreger, at sikring af politikkohærens og integration af miljøspørgsmålet i udviklingsprojekter er kernen i en effektiv afbødnings- og tilpasningsstrategi for klimaændringer fra EU's side; insisterer i særdeleshed på behovet for at stimulere udviklingsspor, der fremmer diversificerede og decentraliserede økonomier; beklager samtidig dybt, at EU ikke har gjort de store fremskridt med hensyn til integrering af miljøspørgsmålet i sit udviklingssamarbejde og i andre europæiske sektorspecifikke politikområder;

| 37. | minder om, at både den ændrede arealanvendelse og landbruget er skyld i en betydelig del af drivhusgasemissionerne i udviklingslandene; opfordrer EU til at fremme bæredygtigt landbrug, navnlig i de mindst udviklede lande (LDC), eftersom dette bidrager både til afbødning af klimaændringerne og fattigdomsbekæmpelse ved at skabe diversificering i de lokale samfunds indtægter; |
| --- | --- |

37.

minder om, at både den ændrede arealanvendelse og landbruget er skyld i en betydelig del af drivhusgasemissionerne i udviklingslandene; opfordrer EU til at fremme bæredygtigt landbrug, navnlig i de mindst udviklede lande (LDC), eftersom dette bidrager både til afbødning af klimaændringerne og fattigdomsbekæmpelse ved at skabe diversificering i de lokale samfunds indtægter;

| 38. | opfordrer EU til at gøre sig til talsmand for, at det internationale forum for oprindelige folk skal blive part i COP16-forhandlingerne, eftersom disse folk i særlig grad påvirkes af klimaændringerne og mekanismerne til tilpasning til og afbødning af klimaændringer; |
| --- | --- |

38.

opfordrer EU til at gøre sig til talsmand for, at det internationale forum for oprindelige folk skal blive part i COP16-forhandlingerne, eftersom disse folk i særlig grad påvirkes af klimaændringerne og mekanismerne til tilpasning til og afbødning af klimaændringer;

| 39. | understreger, at en kollektiv indsats mod klimaændringer skal omfatte stærke styringsstrukturer og -procedurer, der giver udviklingslandene større indflydelse, og opfordrer derfor EU til at bidrage til en institutionel arkitektur, der er åben, gennemsigtig og retfærdig og sikrer en ligelig repræsentation af udviklede lande og udviklingslande i sine relevante styrende organer; |
| --- | --- |

39.

understreger, at en kollektiv indsats mod klimaændringer skal omfatte stærke styringsstrukturer og -procedurer, der giver udviklingslandene større indflydelse, og opfordrer derfor EU til at bidrage til en institutionel arkitektur, der er åben, gennemsigtig og retfærdig og sikrer en ligelig repræsentation af udviklede lande og udviklingslande i sine relevante styrende organer;

REDD og ørkendannelse

| 40. | understreger, at naturlige drivhusgasdræn, såsom skove, er effektive midler til afbødning af klimaændringerne på grund af deres CO2- absorptionskapacitet, og opfordrer indtrængende parterne til at anerkende behovet for skovbevarelse og udvikling af en skovplantningspolitik, der skal integreres i en international klimaaftale; |
| --- | --- |

40.

understreger, at naturlige drivhusgasdræn, såsom skove, er effektive midler til afbødning af klimaændringerne på grund af deres CO2- absorptionskapacitet, og opfordrer indtrængende parterne til at anerkende behovet for skovbevarelse og udvikling af en skovplantningspolitik, der skal integreres i en international klimaaftale;

| 41. | mener, at der skal ydes en betydelig økonomisk, teknisk og administrativ bistand for at standse bruttorydningen af tropisk skov senest i 2020, og gentager, at offentlig finansiering er det mest realistiske redskab i dette tidsperspektiv; opfordrer Den Europæiske Union til at arbejde hen imod konkrete beslutninger om reduktion af emissioner fra skovrydning og skovforringelse (REDD) i Cancún, bl.a. med konkrete målsætninger; |
| --- | --- |

41.

mener, at der skal ydes en betydelig økonomisk, teknisk og administrativ bistand for at standse bruttorydningen af tropisk skov senest i 2020, og gentager, at offentlig finansiering er det mest realistiske redskab i dette tidsperspektiv; opfordrer Den Europæiske Union til at arbejde hen imod konkrete beslutninger om reduktion af emissioner fra skovrydning og skovforringelse (REDD) i Cancún, bl.a. med konkrete målsætninger;

| 42. | opfordrer EU til aktivt at støtte »REDD-plus«-mekanismen for bedre at kunne kortlægge incitamenterne til skovrydning og sikre, at oprindelige folk og lokalsamfund virkelig inddrages i overvågningen og rapporteringen; opfordrer desuden EU til at sikre, at REDD indeholder beskyttelsesforanstaltninger eller en adfærdskodeks, der sikrer, at rettighederne for de mennesker, der bor i skovene, ikke krænkes, og at tabet af skov stoppes effektivt; |
| --- | --- |

42.

opfordrer EU til aktivt at støtte »REDD-plus«-mekanismen for bedre at kunne kortlægge incitamenterne til skovrydning og sikre, at oprindelige folk og lokalsamfund virkelig inddrages i overvågningen og rapporteringen; opfordrer desuden EU til at sikre, at REDD indeholder beskyttelsesforanstaltninger eller en adfærdskodeks, der sikrer, at rettighederne for de mennesker, der bor i skovene, ikke krænkes, og at tabet af skov stoppes effektivt;

| 43. | støtter oprettelsen af en mekanisme til reduktion af emissionerne fra skovrydning og skovforringelse og forbedring af den naturlige optagelse af drivhusgasser, hvilket fremmer bevarelse af biodiversiteten; støtter ligeledes den rolle, som bevarelse, bæredygtig skovforvaltning og styrkelse af CO2-lagrene i skovene i udviklingslandene (REDD+) spiller; |
| --- | --- |

43.

støtter oprettelsen af en mekanisme til reduktion af emissionerne fra skovrydning og skovforringelse og forbedring af den naturlige optagelse af drivhusgasser, hvilket fremmer bevarelse af biodiversiteten; støtter ligeledes den rolle, som bevarelse, bæredygtig skovforvaltning og styrkelse af CO2-lagrene i skovene i udviklingslandene (REDD+) spiller;

| 44. | beklager, at finansieringen af REDD er baseret på en så bred definition af skove, der kan omfatte plantager med en enkelt ikke-hjemmehørende art; mener, at denne definition kan give et uhensigtsmæssigt incitament til at omdirigere midler fra den meget nødvendige beskyttelse af gamle og oprindelige skove til nye kommercielle plantager; |
| --- | --- |

44.

beklager, at finansieringen af REDD er baseret på en så bred definition af skove, der kan omfatte plantager med en enkelt ikke-hjemmehørende art; mener, at denne definition kan give et uhensigtsmæssigt incitament til at omdirigere midler fra den meget nødvendige beskyttelse af gamle og oprindelige skove til nye kommercielle plantager;

| 45. | opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af Hjælpeorganet for Videnskabelig og Teknologisk Rådgivning samt andre internationale fora at arbejde for en ny FN-definition af skove på grundlag af biomer, som afspejler de vidtspændende variationer mellem forskelligartede biomer med hensyn til biodiversitet og kulstofværdier, samtidig med at der klart sondres mellem skove bestående af hjemmehørende arter og skove, hvor træmonokulturer og ikke-hjemmehørende arter er fremherskende; |
| --- | --- |

45.

opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af Hjælpeorganet for Videnskabelig og Teknologisk Rådgivning samt andre internationale fora at arbejde for en ny FN-definition af skove på grundlag af biomer, som afspejler de vidtspændende variationer mellem forskelligartede biomer med hensyn til biodiversitet og kulstofværdier, samtidig med at der klart sondres mellem skove bestående af hjemmehørende arter og skove, hvor træmonokulturer og ikke-hjemmehørende arter er fremherskende;

| 46. | mener, at synergien mellem de tre Rio-konventioner om den biologiske mangfoldighed (CBD), klimaændringer (UNFCCC) og ørkendannelse (UNCCD) bør styrkes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte tanken om at afholde et møde på højt plan inden for rammerne af de tre Rio-konventioner som led i Rio+ 20-topmødet i 2012; |
| --- | --- |

46.

mener, at synergien mellem de tre Rio-konventioner om den biologiske mangfoldighed (CBD), klimaændringer (UNFCCC) og ørkendannelse (UNCCD) bør styrkes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte tanken om at afholde et møde på højt plan inden for rammerne af de tre Rio-konventioner som led i Rio+ 20-topmødet i 2012;

| 47. | understreger, at adgang til drikkevand ifølge FN's Generalforsamlings resolution af 28. juli 2010 er en menneskeret, og opfordrer til særlig beskyttelse af vand, idet det er særlig sårbart over for virkningerne af klimaændringerne, som vil kunne føre til et fald i mængden og kvaliteten af det vand, der er til rådighed, navnlig drikkevand; |
| --- | --- |

47.

understreger, at adgang til drikkevand ifølge FN's Generalforsamlings resolution af 28. juli 2010 er en menneskeret, og opfordrer til særlig beskyttelse af vand, idet det er særlig sårbart over for virkningerne af klimaændringerne, som vil kunne føre til et fald i mængden og kvaliteten af det vand, der er til rådighed, navnlig drikkevand;

Omstilling i retning af en bæredygtig økonomi og industri

| 48. | understreger, at mange lande bevæger sig hurtigt i retning af en ny bæredygtig økonomi, hvilket har mange forskellige årsager, herunder klimabeskyttelse, ressourceknaphed og -effektivitet, energisikkerhed, innovation og konkurrencedygtighed; noterer sig omfanget af de økonomiske stimuleringsplaner rettet mod energiomstilling i lande som USA og Kina; |
| --- | --- |

48.

understreger, at mange lande bevæger sig hurtigt i retning af en ny bæredygtig økonomi, hvilket har mange forskellige årsager, herunder klimabeskyttelse, ressourceknaphed og -effektivitet, energisikkerhed, innovation og konkurrencedygtighed; noterer sig omfanget af de økonomiske stimuleringsplaner rettet mod energiomstilling i lande som USA og Kina;

| 49. | opfordrer til en aftale om sikring af lige vilkår på internationalt plan for CO2-intensiv industri; påpeger betydningen af en bindende international aftale for industriens konkurrenceevne i EU's medlemsstater, og understreger derfor Balihandlingsplanens betydning; |
| --- | --- |

49.

opfordrer til en aftale om sikring af lige vilkår på internationalt plan for CO2-intensiv industri; påpeger betydningen af en bindende international aftale for industriens konkurrenceevne i EU's medlemsstater, og understreger derfor Balihandlingsplanens betydning;

Bæredygtig økonomi og teknologisk samarbejde

| 50. | mener, at Den Europæiske Union uanset fremskridtene i de internationale forhandlinger omgående bør vedtage de nødvendige politikker og instrumenter for at fremme udviklingen af en mere bæredygtig, kulstoffattig og ressourceeffektiv økonomi, som vil mindske klimaændringerne, forbedre luft- og miljøkvaliteten, højne sundhedsniveauet, skabe energisikkerhed og nye arbejdspladser og sikre, at Den Europæiske Union bliver den mest konkurrencedygtige og bæredygtige økonomi i en verden, hvor investeringerne kanaliseres mere og mere over mod renere teknologier; |
| --- | --- |

50.

mener, at Den Europæiske Union uanset fremskridtene i de internationale forhandlinger omgående bør vedtage de nødvendige politikker og instrumenter for at fremme udviklingen af en mere bæredygtig, kulstoffattig og ressourceeffektiv økonomi, som vil mindske klimaændringerne, forbedre luft- og miljøkvaliteten, højne sundhedsniveauet, skabe energisikkerhed og nye arbejdspladser og sikre, at Den Europæiske Union bliver den mest konkurrencedygtige og bæredygtige økonomi i en verden, hvor investeringerne kanaliseres mere og mere over mod renere teknologier;

| 51. | bemærker, at klimaændringer er en global udfordring, for hvilken der ikke findes en enkelt politisk og teknologisk løsning, men at en samlet udnyttelse af de forhåndenværende muligheder og en drastisk forøgelse af effektiviteten på alle områder i de udviklede landes og udviklingslandes økonomi og samfundsstruktur kan bidrage til løsning af ressource- og fordelingsproblemet og bane vej for en tredje industriel revolution; |
| --- | --- |

51.

bemærker, at klimaændringer er en global udfordring, for hvilken der ikke findes en enkelt politisk og teknologisk løsning, men at en samlet udnyttelse af de forhåndenværende muligheder og en drastisk forøgelse af effektiviteten på alle områder i de udviklede landes og udviklingslandes økonomi og samfundsstruktur kan bidrage til løsning af ressource- og fordelingsproblemet og bane vej for en tredje industriel revolution;

| 52. | understreger, at en aftale vil kunne give de nødvendige impulser til en bæredygtig »New Deal«, der vil kunne sætte skub i den bæredygtige vækst, fremme miljømæssigt bæredygtige teknologier, øge energieffektiviteten i bygninger og transportsektoren, nedbringe energiafhængigheden og sikre beskæftigelsen og den sociale og økonomiske samhørighed i såvel industrialiserede lande som udviklingslande; understreger i den forbindelse de tilsagn, som EU allerede har givet; |
| --- | --- |

52.

understreger, at en aftale vil kunne give de nødvendige impulser til en bæredygtig »New Deal«, der vil kunne sætte skub i den bæredygtige vækst, fremme miljømæssigt bæredygtige teknologier, øge energieffektiviteten i bygninger og transportsektoren, nedbringe energiafhængigheden og sikre beskæftigelsen og den sociale og økonomiske samhørighed i såvel industrialiserede lande som udviklingslande; understreger i den forbindelse de tilsagn, som EU allerede har givet;

| 53. | minder om G20’s klimapolitiske aftale om udfasning af støtte til fossile brændstoffer og opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en europæisk strategi for gennemførelse heraf med tidsfrister og sociale kompensationsordninger, hvor det er relevant; |
| --- | --- |

53.

minder om G20’s klimapolitiske aftale om udfasning af støtte til fossile brændstoffer og opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en europæisk strategi for gennemførelse heraf med tidsfrister og sociale kompensationsordninger, hvor det er relevant;

Forskning og teknologi

| 54. | er overbevist om, at en global omstilling inden for teknologi og teknologisk samarbejde er nødvendig for at sikre, at alle lande kan få adgang til bæredygtig teknologi til en overkommelig pris; bemærker, at enhver fremtidig aftale bør indeholde brugbare mekanismer for adgang til ren teknologi; |
| --- | --- |

54.

er overbevist om, at en global omstilling inden for teknologi og teknologisk samarbejde er nødvendig for at sikre, at alle lande kan få adgang til bæredygtig teknologi til en overkommelig pris; bemærker, at enhver fremtidig aftale bør indeholde brugbare mekanismer for adgang til ren teknologi;

| 55. | mener, at en ny tilgang til teknologisk samarbejde er afgørende for at fremskynde innovationer og anvendelsen heraf, hvorved alle lande får adgang til billig miljøteknologi; |
| --- | --- |

55.

mener, at en ny tilgang til teknologisk samarbejde er afgørende for at fremskynde innovationer og anvendelsen heraf, hvorved alle lande får adgang til billig miljøteknologi;

| 56. | bemærker, at eftersom kampen mod klimaændringerne gør det påkrævet, at der sker en reduktion ikke alene af emissioner, men af vores samlede økologiske fodaftryk, er innovation afgørende i denne nødvendige forandringsproces, og innovation skal derfor være bæredygtig, økologisk, social, retfærdig og økonomisk overkommelig; |
| --- | --- |

56.

bemærker, at eftersom kampen mod klimaændringerne gør det påkrævet, at der sker en reduktion ikke alene af emissioner, men af vores samlede økologiske fodaftryk, er innovation afgørende i denne nødvendige forandringsproces, og innovation skal derfor være bæredygtig, økologisk, social, retfærdig og økonomisk overkommelig;

| 57. | påpeger, at et netværk af klimainnovationscentre som en del af denne mekanisme kunne være et nyttigt middel til fremme af teknologisk udvikling, samarbejde, formidling og innovation; |
| --- | --- |

57.

påpeger, at et netværk af klimainnovationscentre som en del af denne mekanisme kunne være et nyttigt middel til fremme af teknologisk udvikling, samarbejde, formidling og innovation;

| 58. | understreger, at udvikling og anvendelse af banebrydende teknologier er nøglen til bekæmpelse af klimaændringerne, samtidig med at vi overbeviser vores partnere i hele verden om, at emissionsreduktioner er mulige, uden at der mistes konkurrenceevne og arbejdspladser; anmoder Kommissionen om at vurdere forskellige incitamenter til klimavenlig innovation, f.eks. ved at belønne virksomheder, som går forrest; opfordrer til et internationalt tilsagn om øgede investeringer i forskning og udvikling inden for banebrydende teknologier i de relevante sektorer; |
| --- | --- |

58.

understreger, at udvikling og anvendelse af banebrydende teknologier er nøglen til bekæmpelse af klimaændringerne, samtidig med at vi overbeviser vores partnere i hele verden om, at emissionsreduktioner er mulige, uden at der mistes konkurrenceevne og arbejdspladser; anmoder Kommissionen om at vurdere forskellige incitamenter til klimavenlig innovation, f.eks. ved at belønne virksomheder, som går forrest; opfordrer til et internationalt tilsagn om øgede investeringer i forskning og udvikling inden for banebrydende teknologier i de relevante sektorer;

| 59. | bemærker, at nylige videnskabelige undersøgelser støtter den grundlæggende antagelse, at den menneskeskabte globale opvarmning skal tackles ved at nedbringe mængden af CO2 og andre drivhusgasser; konstaterer, at der er behov for yderligere forskning på områder såsom temperaturstigningernes omfang og tidshorisont, identificering af klimaændringernes følgevirkninger på regionalt og lokalt plan, men også påvirkningen fra arealanvendelse, kulstofpartikler og fine partikler samt yderligere forskning om de tilsvarende tilpasningsforanstaltninger; |
| --- | --- |

59.

bemærker, at nylige videnskabelige undersøgelser støtter den grundlæggende antagelse, at den menneskeskabte globale opvarmning skal tackles ved at nedbringe mængden af CO2 og andre drivhusgasser; konstaterer, at der er behov for yderligere forskning på områder såsom temperaturstigningernes omfang og tidshorisont, identificering af klimaændringernes følgevirkninger på regionalt og lokalt plan, men også påvirkningen fra arealanvendelse, kulstofpartikler og fine partikler samt yderligere forskning om de tilsvarende tilpasningsforanstaltninger;

| 60. | mener, at klimaændringer er et meget komplekst spørgsmål, der omfatter mange videnskabelige discipliner, og at de politiske beslutninger på dette område skal være bakket op af solide videnskabelige argumenter; opfordrer derfor Kommissionen til at holde Europa-Parlamentet løbende underrettet om alle væsentlige nye videnskabelige innovationer eller udviklinger; |
| --- | --- |

60.

mener, at klimaændringer er et meget komplekst spørgsmål, der omfatter mange videnskabelige discipliner, og at de politiske beslutninger på dette område skal være bakket op af solide videnskabelige argumenter; opfordrer derfor Kommissionen til at holde Europa-Parlamentet løbende underrettet om alle væsentlige nye videnskabelige innovationer eller udviklinger;

| 61. | understreger, at der i EU-budgettet bør lægges vægt på forskning, innovation og udbredelse af teknologi for bedre at afspejle EU's ambitioner om bekæmpelse af klimaændringerne og omstilling i retning af en bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

61.

understreger, at der i EU-budgettet bør lægges vægt på forskning, innovation og udbredelse af teknologi for bedre at afspejle EU's ambitioner om bekæmpelse af klimaændringerne og omstilling i retning af en bæredygtig økonomi;

Energi samt energi- og ressourceeffektivitet

| 62. | påpeger, at der i hele verden er skønsmæssigt to milliarder mennesker, som fortsat ikke har adgang til bæredygtig energi til overkommelige priser; understreger behovet for at tage fat på spørgsmålet om energifattigdom i overensstemmelse med de klimapolitiske målsætninger; bemærker, at der står energiteknologier til rådighed, som tager højde for både global miljøbeskyttelse og lokale udviklingsbehov; |
| --- | --- |

62.

påpeger, at der i hele verden er skønsmæssigt to milliarder mennesker, som fortsat ikke har adgang til bæredygtig energi til overkommelige priser; understreger behovet for at tage fat på spørgsmålet om energifattigdom i overensstemmelse med de klimapolitiske målsætninger; bemærker, at der står energiteknologier til rådighed, som tager højde for både global miljøbeskyttelse og lokale udviklingsbehov;

| 63. | beklager, at energibesparelsespotentialet ikke ofres tilstrækkelig opmærksomhed på internationalt plan og navnlig i EU; bemærker, at energibesparelser og forbedringer af energieffektiviteten vil spare ressourcer, nedbringe emissionerne, øge energisikkerheden, skabe nye arbejdspladser og gøre økonomien mere konkurrencedygtig; opfordrer EU til at lægge mere vægt på energibesparelser i internationale forhandlinger; |
| --- | --- |

63.

beklager, at energibesparelsespotentialet ikke ofres tilstrækkelig opmærksomhed på internationalt plan og navnlig i EU; bemærker, at energibesparelser og forbedringer af energieffektiviteten vil spare ressourcer, nedbringe emissionerne, øge energisikkerheden, skabe nye arbejdspladser og gøre økonomien mere konkurrencedygtig; opfordrer EU til at lægge mere vægt på energibesparelser i internationale forhandlinger;

| 64. | opfordrer EU til at lægge større vægt på energibesparelser under de internationale forhandlinger; henviser i den forbindelse med dyb beklagelse til, at EU som følge af den ikke-bindende tilgang, der valgtes, ikke er på vej til at opfylde målet om energibesparelser på 20 %, som blev fastsat af stats- og regeringscheferne for 2020; opfordrer derfor EU til at gå foran med et godt eksempel og Kommissionen til at fremsætte forslag til nye foranstaltninger, som skal sikre, at dette mål nås, og at Europa ikke sakker bagud med hensyn til innovative energieffektivitetstiltag i verden; |
| --- | --- |

64.

opfordrer EU til at lægge større vægt på energibesparelser under de internationale forhandlinger; henviser i den forbindelse med dyb beklagelse til, at EU som følge af den ikke-bindende tilgang, der valgtes, ikke er på vej til at opfylde målet om energibesparelser på 20 %, som blev fastsat af stats- og regeringscheferne for 2020; opfordrer derfor EU til at gå foran med et godt eksempel og Kommissionen til at fremsætte forslag til nye foranstaltninger, som skal sikre, at dette mål nås, og at Europa ikke sakker bagud med hensyn til innovative energieffektivitetstiltag i verden;

| 65. | understreger betydningen af at kombinere bekæmpelsen af klimaændringer med forpligtelsen til at reducere vores samlede økologiske fodaftryk og stræbe efter bevarelse af naturressourcer, eftersom økoinnovative teknologier og alternative muligheder for kulstoffattig energi afhænger af knappe ressourcer; |
| --- | --- |

65.

understreger betydningen af at kombinere bekæmpelsen af klimaændringer med forpligtelsen til at reducere vores samlede økologiske fodaftryk og stræbe efter bevarelse af naturressourcer, eftersom økoinnovative teknologier og alternative muligheder for kulstoffattig energi afhænger af knappe ressourcer;

International handel

| 66. | understreger med henvisning til WTO-aftalens præambel og artikel XX, litra b), d) og g), i GATT, at den internationale handel ikke må føre til overudnyttelse af de naturlige ressourcer; insisterer i forbindelse med WTO-forhandlinger og bilaterale handelsaftaler på, at liberaliseringen af handelen, navnlig med naturlige råvarer, ikke må bringe en bæredygtig ressourceforvaltning i fare; |
| --- | --- |

66.

understreger med henvisning til WTO-aftalens præambel og artikel XX, litra b), d) og g), i GATT, at den internationale handel ikke må føre til overudnyttelse af de naturlige ressourcer; insisterer i forbindelse med WTO-forhandlinger og bilaterale handelsaftaler på, at liberaliseringen af handelen, navnlig med naturlige råvarer, ikke må bringe en bæredygtig ressourceforvaltning i fare;

| 67. | påpeger mulighederne for at lade EU vise et godt eksempel ved at fjerne hindringer, såsom told og afgifter, for handel med grøn teknologi og miljø- og klimavenlige produkter og fremme miljørigtige varer og tjenesteydelser, og henleder i denne forbindelse opmærksomheden på Balihandlingsplanen og Den Grønne Københavnsklimafond; |
| --- | --- |

67.

påpeger mulighederne for at lade EU vise et godt eksempel ved at fjerne hindringer, såsom told og afgifter, for handel med grøn teknologi og miljø- og klimavenlige produkter og fremme miljørigtige varer og tjenesteydelser, og henleder i denne forbindelse opmærksomheden på Balihandlingsplanen og Den Grønne Københavnsklimafond;

Et globalt CO2-marked

| 68. | opfordrer EU og dens partnere til inden for den nærmeste fremtid at finde frem til den mest effektive måde at fremme forbindelser på mellem EU's emissionshandelsordning og andre handelsordninger med henblik på at skabe et globalt CO2-marked, hvilket vil kunne sikre større mangfoldighed i reduktionsmulighederne, forbedre størrelsen af og likviditeten på markedet, gennemsigtigheden og i sidste ende føre til en mere effektiv fordeling af ressourcer; |
| --- | --- |

68.

opfordrer EU og dens partnere til inden for den nærmeste fremtid at finde frem til den mest effektive måde at fremme forbindelser på mellem EU's emissionshandelsordning og andre handelsordninger med henblik på at skabe et globalt CO2-marked, hvilket vil kunne sikre større mangfoldighed i reduktionsmulighederne, forbedre størrelsen af og likviditeten på markedet, gennemsigtigheden og i sidste ende føre til en mere effektiv fordeling af ressourcer;

| 69. | understreger imidlertid, at der i forbindelse med en sådan indsats skal tages ved lære af erfaringerne fra den seneste finansielle krise samt manglerne i EU's emissionshandelsordning med henblik på at opnå gennemsigtighed, forhindre spekulation og sikre, at der rent faktisk opnås emissionsreduktioner; |
| --- | --- |

69.

understreger imidlertid, at der i forbindelse med en sådan indsats skal tages ved lære af erfaringerne fra den seneste finansielle krise samt manglerne i EU's emissionshandelsordning med henblik på at opnå gennemsigtighed, forhindre spekulation og sikre, at der rent faktisk opnås emissionsreduktioner;

| 70. | opfordrer EU til dens partnere til i den nærmeste fremtid at foreslå begrænsninger i misbrugen af internationale kreditter fra industrielle gasprojekter, herunder HFC-23-destruktion som led i CDM-projekter (Clean Development Mechanism), i emissionshandelsordningen efter 2012 og i fremtidige sektoropdelte handelsordninger; opfordrer derfor EU og dens partnere til at tilskynde de mest udviklede lande til at bidrage til den samlede begrænsningsindsats gennem egne foranstaltninger begyndende med de billigste afbødningstiltag; |
| --- | --- |

70.

opfordrer EU til dens partnere til i den nærmeste fremtid at foreslå begrænsninger i misbrugen af internationale kreditter fra industrielle gasprojekter, herunder HFC-23-destruktion som led i CDM-projekter (Clean Development Mechanism), i emissionshandelsordningen efter 2012 og i fremtidige sektoropdelte handelsordninger; opfordrer derfor EU og dens partnere til at tilskynde de mest udviklede lande til at bidrage til den samlede begrænsningsindsats gennem egne foranstaltninger begyndende med de billigste afbødningstiltag;

| 71. | understreger, at risikoen for kulstoflækage i en global kontekst med konkurrenceprægede markeder er en alvorlig bekymring i visse sektorer, som er vigtige elementer i den samlede industrielle produktkæde, herunder varer til bekæmpelse af klimaændringer; anmoder Kommissionen om at foretage yderligere analyser af denne risiko og foreslå passende og effektive foranstaltninger med henblik på at bevare EU's økonomis internationale konkurrenceevne og på samme tid sørge for, at EU's CO2-fodaftryk ikke vokser; |
| --- | --- |

71.

understreger, at risikoen for kulstoflækage i en global kontekst med konkurrenceprægede markeder er en alvorlig bekymring i visse sektorer, som er vigtige elementer i den samlede industrielle produktkæde, herunder varer til bekæmpelse af klimaændringer; anmoder Kommissionen om at foretage yderligere analyser af denne risiko og foreslå passende og effektive foranstaltninger med henblik på at bevare EU's økonomis internationale konkurrenceevne og på samme tid sørge for, at EU's CO2-fodaftryk ikke vokser;

| 72. | opfordrer til en reform af de projektbaserede mekanismer, såsom CDM (mekanismen for bæredygtig udvikling) og JI (fælles gennemførelse), ved at indføre strenge projektkvalitetsstandarder, der sikrer respekt for menneskerettighederne og pålidelige, verificerbare og faktiske yderligere emissionsreduktioner, som også støtter bæredygtig udvikling i udviklingslandene; er endvidere enig i Kommissionens opfattelse af, at der for perioden efter 2012 bør indgås en aftale om sektorbestemte mekanismer for økonomisk mere udviklede udviklingslande, mens der bør være adgang til CDM for de mindst udviklede udviklingslande; |
| --- | --- |

72.

opfordrer til en reform af de projektbaserede mekanismer, såsom CDM (mekanismen for bæredygtig udvikling) og JI (fælles gennemførelse), ved at indføre strenge projektkvalitetsstandarder, der sikrer respekt for menneskerettighederne og pålidelige, verificerbare og faktiske yderligere emissionsreduktioner, som også støtter bæredygtig udvikling i udviklingslandene; er endvidere enig i Kommissionens opfattelse af, at der for perioden efter 2012 bør indgås en aftale om sektorbestemte mekanismer for økonomisk mere udviklede udviklingslande, mens der bør være adgang til CDM for de mindst udviklede udviklingslande;

| 73. | fastholder, at EU og medlemsstaterne primært skal opfylde deres afbødningsforpligtelser inden for EU, og erindrer alle parter om, at anvendelse af fleksible mekanismer bør holdes på et minimum; |
| --- | --- |

73.

fastholder, at EU og medlemsstaterne primært skal opfylde deres afbødningsforpligtelser inden for EU, og erindrer alle parter om, at anvendelse af fleksible mekanismer bør holdes på et minimum;

International luftfart og søtransport

| 74. | minder om, at transport er den mest drivhusgasintensive sektor på verdensplan, og at den i udviklede lande tegner sig for 30 % og på verdensplan for 23 % af de samlede emissioner; beklager de manglende fremskridt i håndteringen af spørgsmålet om global luftfart og søtransport og insisterer på nødvendigheden af at inkorporere den internationale luftfart og søtransport i en aftale under UNFCCC; |
| --- | --- |

74.

minder om, at transport er den mest drivhusgasintensive sektor på verdensplan, og at den i udviklede lande tegner sig for 30 % og på verdensplan for 23 % af de samlede emissioner; beklager de manglende fremskridt i håndteringen af spørgsmålet om global luftfart og søtransport og insisterer på nødvendigheden af at inkorporere den internationale luftfart og søtransport i en aftale under UNFCCC;

| 75. | opfordrer - for at undgå øgede drivhusgasemissioner på grund af transport inden 2050 - EU til at sikre, at de samlede virkninger fra luftfart og søtransport tages i betragtning i den internationale aftale, og at reduktionsmålene for luftfartssektoren og skibsfartssektoren er de samme som for andre industrisektorer; |
| --- | --- |

75.

opfordrer - for at undgå øgede drivhusgasemissioner på grund af transport inden 2050 - EU til at sikre, at de samlede virkninger fra luftfart og søtransport tages i betragtning i den internationale aftale, og at reduktionsmålene for luftfartssektoren og skibsfartssektoren er de samme som for andre industrisektorer;

| 76. | glæder sig over tilsagnet fra flyselskaber i hele verden om at fastholde en brændstoføkonomiforbedring på 1,5 % om året frem til 2020, om at opnå CO2-neutral vækst fra 2020 og fremefter og om at realisere en reduktion på 50 % i CO2-emissionerne i forhold til 2005-niveauet inden 2050; |
| --- | --- |

76.

glæder sig over tilsagnet fra flyselskaber i hele verden om at fastholde en brændstoføkonomiforbedring på 1,5 % om året frem til 2020, om at opnå CO2-neutral vækst fra 2020 og fremefter og om at realisere en reduktion på 50 % i CO2-emissionerne i forhold til 2005-niveauet inden 2050;

| 77. | bemærker, at halvdelen af emissionerne fra vejtransport udledes af private køretøjer, og at en god del af de emissioner, der tilskrives industrien, kommer fra raffinering af brændstof; mener, at der set i lyset af den stadigt stigende mængde emissioner fra vejtransport fortsat bør træffes foranstaltninger med krav om, at fabrikanter skal forbedre deres køretøjers energi- og miljøpræstationer; |
| --- | --- |

77.

bemærker, at halvdelen af emissionerne fra vejtransport udledes af private køretøjer, og at en god del af de emissioner, der tilskrives industrien, kommer fra raffinering af brændstof; mener, at der set i lyset af den stadigt stigende mængde emissioner fra vejtransport fortsat bør træffes foranstaltninger med krav om, at fabrikanter skal forbedre deres køretøjers energi- og miljøpræstationer;

Delegation fra Europa-Parlamentet

| 78. | mener, at EU's delegation spiller en vigtig rolle i klimaforhandlingerne, og finder det derfor uacceptabelt, at medlemmerne af Europa-Parlamentets del af denne delegation ikke kunne deltage i EU's koordineringsmøder på den foregående partskonference; mener desuden, at Kommissionen - som det fastslås i den rammeaftale, der blev indgået mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet i maj 2005 og genforhandlet i 2009 - når den repræsenterer Fællesskabet, på Parlamentets anmodning skal lette deltagelse af medlemmer af Parlamentet som observatører i EU-delegationer, der forhandler multilaterale aftaler; minder om, at Europa-Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten (EUF-traktatens artikel 218) skal godkende aftaler mellem EU og tredjelande eller internationale organisationer; forventer, at formændene for Europa-Parlamentets delegation i det mindste får lov til at deltage i EU's koordineringsmøder i Cancún; |
| --- | --- |

78.

mener, at EU's delegation spiller en vigtig rolle i klimaforhandlingerne, og finder det derfor uacceptabelt, at medlemmerne af Europa-Parlamentets del af denne delegation ikke kunne deltage i EU's koordineringsmøder på den foregående partskonference; mener desuden, at Kommissionen - som det fastslås i den rammeaftale, der blev indgået mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet i maj 2005 og genforhandlet i 2009 - når den repræsenterer Fællesskabet, på Parlamentets anmodning skal lette deltagelse af medlemmer af Parlamentet som observatører i EU-delegationer, der forhandler multilaterale aftaler; minder om, at Europa-Parlamentet i henhold til Lissabontraktaten (EUF-traktatens artikel 218) skal godkende aftaler mellem EU og tredjelande eller internationale organisationer; forventer, at formændene for Europa-Parlamentets delegation i det mindste får lov til at deltage i EU's koordineringsmøder i Cancún;

*

* *

| 79. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU. |
| --- | --- |

79.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle kontraherende parter uden for EU.

---

(1)  EUT L 8 af 13.1.2009, s. 3.

(2)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(3)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0174.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2009)0042.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0019.

(6)  Udarbejdet af Nederlandenes miljøvurderingsagentur.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/87 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/87

---

Torsdag den 25. november 2010Situationen i Vestsahara

P7_TA(2010)0443

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om situationen i Vestsahara

2012/C 99 E/16

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner om Vestsahara, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds relevante resolutioner om Vestsahara,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1920 (2010), som udvidede det eksisterende mandat for De Forenede Nationers mission vedrørende folkeafstemningen i Vestsahara (MINURSO), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1920 (2010), som udvidede det eksisterende mandat for De Forenede Nationers mission vedrørende folkeafstemningen i Vestsahara (MINURSO),

| — | der henviser til FN's generalsekretærs seneste rapporter til Sikkerhedsrådet af 14. april 2008, 13. april 2009 og 6. april 2010 om Vestsahara, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's generalsekretærs seneste rapporter til Sikkerhedsrådet af 14. april 2008, 13. april 2009 og 6. april 2010 om Vestsahara,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som blev ratificeret af Marokko den 3. maj 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som blev ratificeret af Marokko den 3. maj 1979,

| — | der henviser til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem EU og medlemsstaterne på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side, særlig artikel 2 i aftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem EU og medlemsstaterne på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side, særlig artikel 2 i aftalen,

| — | der henviser til EU’s erklæring af 7. december 2009 om det ottende møde i Associeringsrådet EU-Marokko og fælleserklæringen fra det første topmøde mellem EU og Marokko, der fandt sted den 7. marts 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s erklæring af 7. december 2009 om det ottende møde i Associeringsrådet EU-Marokko og fælleserklæringen fra det første topmøde mellem EU og Marokko, der fandt sted den 7. marts 2010,

| — | der navnlig henviser til konklusionerne fra de besøg, som Europa-Parlamentets ad hoc-delegation for Vestsaharas aflagde i september 2006 og januar 2009, hvori den opfordrede til, for så vidt alle berørte parter kunne nå til enighed herom, at lade mandatet for FN's mission for folkeafstemningen i Vestsahara (MINURSO) udvide til også at omfatte beføjelser til at overvåge respekten for menneskerettighederne i Vestsahara, og hvori den desuden opfordrede Kommissionen til eventuelt gennem sin delegation i Rabat at overvåge menneskerettighedssituationen i Vestsahara og jævnligt sende missioner dertil, |
| --- | --- |

—

der navnlig henviser til konklusionerne fra de besøg, som Europa-Parlamentets ad hoc-delegation for Vestsaharas aflagde i september 2006 og januar 2009, hvori den opfordrede til, for så vidt alle berørte parter kunne nå til enighed herom, at lade mandatet for FN's mission for folkeafstemningen i Vestsahara (MINURSO) udvide til også at omfatte beføjelser til at overvåge respekten for menneskerettighederne i Vestsahara, og hvori den desuden opfordrede Kommissionen til eventuelt gennem sin delegation i Rabat at overvåge menneskerettighedssituationen i Vestsahara og jævnligt sende missioner dertil,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Vestsahara, navnlig beslutningen af 27. oktober 2005 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Vestsahara, navnlig beslutningen af 27. oktober 2005 (1),

| — | der henviser til den erklæring om Vestsahara, som EU’s højtstående repræsentant for udenrigsanliggender, Cathrine Ashton, fremsatte den 10. november 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring om Vestsahara, som EU’s højtstående repræsentant for udenrigsanliggender, Cathrine Ashton, fremsatte den 10. november 2010,

| — | der henviser til Rådets og Kommissionens erklæringer af 24. november 2010 om situationen i Vestsahara, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets og Kommissionens erklæringer af 24. november 2010 om situationen i Vestsahara,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der henviser til, at adskillige tusinde vestsaharier forlod deres byer og slog telte op i udkanten af El Aaiun, hvor de oprettede Gdaim Izyk-lejren i fredelig protest imod deres sociale, politiske og økonomiske situation og levevilkår, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at adskillige tusinde vestsaharier forlod deres byer og slog telte op i udkanten af El Aaiun, hvor de oprettede Gdaim Izyk-lejren i fredelig protest imod deres sociale, politiske og økonomiske situation og levevilkår,

| B. | der henviser til, at der efter flere uger ifølge FN-observatører var tale om omkring 15 000 personer, og at der blev etableret en dialogen med myndighederne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der efter flere uger ifølge FN-observatører var tale om omkring 15 000 personer, og at der blev etableret en dialogen med myndighederne,

| C. | der henviser til, at søndag den 24. oktober 2010 blev den 14-årige vestsahariske teenager Nayem El-Garhi dræbt og fem andre såret af marokkanske militærstyrker, da de forsøgte at nå frem til lejren i udkanten af El Aaiun, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at søndag den 24. oktober 2010 blev den 14-årige vestsahariske teenager Nayem El-Garhi dræbt og fem andre såret af marokkanske militærstyrker, da de forsøgte at nå frem til lejren i udkanten af El Aaiun,

| D. | der henviser til, at den 8. november 2010 blev et stadig ukendt antal mennesker, herunder politi og sikkerhedsfolk, dræbt under de marokkanske sikkerhedsstyrkers aktion, som havde til formål at lukke protestlejren Gadaym Izik, der henviser til, at der også har været rapporter om et stort antal sårede civile i forbindelse med sikkerhedsstyrkernes brug af tåregas og knipler for at rydde lejren, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den 8. november 2010 blev et stadig ukendt antal mennesker, herunder politi og sikkerhedsfolk, dræbt under de marokkanske sikkerhedsstyrkers aktion, som havde til formål at lukke protestlejren Gadaym Izik, der henviser til, at der også har været rapporter om et stort antal sårede civile i forbindelse med sikkerhedsstyrkernes brug af tåregas og knipler for at rydde lejren,

| E. | der henviser til, at disse hændelser fandt sted samme dag, som tredje runde af de uformelle samtaler om Vestsaharas status blev indledt i New York med deltagelse af Marokko, Polisario Front og observatørlandene Algeriet og Mauretanien, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at disse hændelser fandt sted samme dag, som tredje runde af de uformelle samtaler om Vestsaharas status blev indledt i New York med deltagelse af Marokko, Polisario Front og observatørlandene Algeriet og Mauretanien,

| F. | der henviser til, at journalister, medlemmer af nationale og regionale parlamenter i EU samt medlemmer af Europa-Parlamentet blev forhindret i at få adgang til El Aaiun og Gdaim Izyk-lejren, idet nogle endda blev udvist af El Aaiun, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at journalister, medlemmer af nationale og regionale parlamenter i EU samt medlemmer af Europa-Parlamentet blev forhindret i at få adgang til El Aaiun og Gdaim Izyk-lejren, idet nogle endda blev udvist af El Aaiun,

| G. | der henviser til den spanske statsborger Babi Hamday Buyemas voldsomme død under omstændigheder, der endnu ikke er klarlagt, |
| --- | --- |

G.

der henviser til den spanske statsborger Babi Hamday Buyemas voldsomme død under omstændigheder, der endnu ikke er klarlagt,

| H. | der henviser til, at afkolonialiseringsprocessen i Vestsahara stadig er uafsluttet efter mere end 30 år, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at afkolonialiseringsprocessen i Vestsahara stadig er uafsluttet efter mere end 30 år,

| I. | der henviser til, at EU fortsat er foruroliget over konflikten i Vestsahara og dens regionale konsekvenser og følgevirkninger, herunder menneskerettighedssituationen i Vestsahara, og fuldt ud støtter de bestræbelser, der udfoldes af FN’s generalsekretær og hans personlige udsending, på at finde en retfærdig, varig og gensidigt acceptabel politisk løsning, der vil give Vestsaharas befolkning mulighed for selvbestemmelse som fastlagt i FN’s resolutioner, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU fortsat er foruroliget over konflikten i Vestsahara og dens regionale konsekvenser og følgevirkninger, herunder menneskerettighedssituationen i Vestsahara, og fuldt ud støtter de bestræbelser, der udfoldes af FN’s generalsekretær og hans personlige udsending, på at finde en retfærdig, varig og gensidigt acceptabel politisk løsning, der vil give Vestsaharas befolkning mulighed for selvbestemmelse som fastlagt i FN’s resolutioner,

| J. | der henviser til, at adskillige rapporter viser, at Vestsaharas naturressourcer udnyttes, uden at det giver fordele til den lokale befolkning, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at adskillige rapporter viser, at Vestsaharas naturressourcer udnyttes, uden at det giver fordele til den lokale befolkning,

| 1. | udtrykker den største bekymring over den betydelige forværring af situationen i Vestsahara og fordømmer kraftigt de voldelige episoder, der fandt sted i Gadaym Izik-lejren under lukningen heraf og i byen Laâyoune; |
| --- | --- |

1.

udtrykker den største bekymring over den betydelige forværring af situationen i Vestsahara og fordømmer kraftigt de voldelige episoder, der fandt sted i Gadaym Izik-lejren under lukningen heraf og i byen Laâyoune;

| 2. | opfordrer alle parter til at bevare roen og afstå fra yderligere vold; |
| --- | --- |

2.

opfordrer alle parter til at bevare roen og afstå fra yderligere vold;

| 3. | beklager tabet af menneskeliv og udtrykker sin solidaritet med familierne til de døde, sårede og forsvundne; |
| --- | --- |

3.

beklager tabet af menneskeliv og udtrykker sin solidaritet med familierne til de døde, sårede og forsvundne;

| 4. | noterer sig, at det marokkanske parlament har nedsat et undersøgelsesudvalg, der skal efterforske det forløb, der førte til de marokkanske myndigheders indgriben, men mener, at FN ville være det mest hensigtsmæssige organ til at gennemføre en uafhængig international undersøgelse for at klarlægge begivenhederne, dødsfaldene og forsvindingerne; |
| --- | --- |

4.

noterer sig, at det marokkanske parlament har nedsat et undersøgelsesudvalg, der skal efterforske det forløb, der førte til de marokkanske myndigheders indgriben, men mener, at FN ville være det mest hensigtsmæssige organ til at gennemføre en uafhængig international undersøgelse for at klarlægge begivenhederne, dødsfaldene og forsvindingerne;

| 5. | beklager de angreb på presse- og informationsfriheden, som mange europæiske journalister er blevet ofre for, og kræver, at Kongeriget Marokko tillader fri adgang og fri bevægelighed i Vestsahara for pressen, uafhængige observatører og humanitære organisationer; beklager det forbud, som de marokkanske myndigheder har udstedt mod indrejse til Vestsahara for parlamentsmedlemmer, journalister, medier og uafhængige observatører; |
| --- | --- |

5.

beklager de angreb på presse- og informationsfriheden, som mange europæiske journalister er blevet ofre for, og kræver, at Kongeriget Marokko tillader fri adgang og fri bevægelighed i Vestsahara for pressen, uafhængige observatører og humanitære organisationer; beklager det forbud, som de marokkanske myndigheder har udstedt mod indrejse til Vestsahara for parlamentsmedlemmer, journalister, medier og uafhængige observatører;

| 6. | insisterer på nødvendigheden af at opfordre FN-organer til at foreslå indførelsen af en menneskerettighedsovervågningsmekanisme i Vestsahara; |
| --- | --- |

6.

insisterer på nødvendigheden af at opfordre FN-organer til at foreslå indførelsen af en menneskerettighedsovervågningsmekanisme i Vestsahara;

| 7. | bifalder genoptagelsen af de uformelle møder mellem Marokko og Polisario Front under FN’s generalsekretærs personlige udsendings auspicier, selv under disse spændte forhold, og opfordrer de regionale aktører til at spille en konstruktiv rolle; |
| --- | --- |

7.

bifalder genoptagelsen af de uformelle møder mellem Marokko og Polisario Front under FN’s generalsekretærs personlige udsendings auspicier, selv under disse spændte forhold, og opfordrer de regionale aktører til at spille en konstruktiv rolle;

| 8. | gentager sin støtte til en genoptagelse af de uformelle samtaler mellem parterne i konflikten med henblik på at opnå en retfærdig, varig og gensidigt acceptabel politisk løsning i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolutioner herom; |
| --- | --- |

8.

gentager sin støtte til en genoptagelse af de uformelle samtaler mellem parterne i konflikten med henblik på at opnå en retfærdig, varig og gensidigt acceptabel politisk løsning i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolutioner herom;

| 9. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at der afsættes tilstrækkelig humanitær bistand og flere midler til de skønsmæssigt mellem 90 000 og 165 000 vestsahariske flygtninge, der lever i Tindouf-regionen, for at hjælpe dem med at dække deres grundlæggende behov for mad, vand, bolig og lægehjælp samt forbedre deres levevilkår; |
| --- | --- |

9.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at der afsættes tilstrækkelig humanitær bistand og flere midler til de skønsmæssigt mellem 90 000 og 165 000 vestsahariske flygtninge, der lever i Tindouf-regionen, for at hjælpe dem med at dække deres grundlæggende behov for mad, vand, bolig og lægehjælp samt forbedre deres levevilkår;

| 10. | udtrykker bekymring over tilbageholdelsen og påstande om chikane af vestsahariske menneskerettighedsforkæmpere i det vestlige Sahara; kræver, at menneskerettighedsforkæmpere, der holdes fængslet i området eller i Marokko behandles i overensstemmelse med internationale standarder og hurtigt stilles for en retfærdig domstol; |
| --- | --- |

10.

udtrykker bekymring over tilbageholdelsen og påstande om chikane af vestsahariske menneskerettighedsforkæmpere i det vestlige Sahara; kræver, at menneskerettighedsforkæmpere, der holdes fængslet i området eller i Marokko behandles i overensstemmelse med internationale standarder og hurtigt stilles for en retfærdig domstol;

| 11. | anmoder EU om at kræve, at Kongeriget Marokko følger folkeretten, hvad angår udnyttelsen af de naturlige ressourcer i Vestsahara; |
| --- | --- |

11.

anmoder EU om at kræve, at Kongeriget Marokko følger folkeretten, hvad angår udnyttelsen af de naturlige ressourcer i Vestsahara;

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's generalsekretær, generalsekretæren for Den Afrikanske Union, Europa-Parlamentets delegation for forbindelserne med Maghreblandene samt præsidiet for Den Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen, Marokkos parlament og regering, Polisario Front og Algeriets og Mauretaniens parlamenter og regeringer. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's generalsekretær, generalsekretæren for Den Afrikanske Union, Europa-Parlamentets delegation for forbindelserne med Maghreblandene samt præsidiet for Den Parlamentariske Forsamling for Middelhavsunionen, Marokkos parlament og regering, Polisario Front og Algeriets og Mauretaniens parlamenter og regeringer.

---

(1)  EUT C 272 E af 9.11.2006, s. 582.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/89 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/89

---

Torsdag den 25. november 2010Ukraine

P7_TA(2010)0444

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Ukraine

2012/C 99 E/17

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra topmødet mellem EU og Ukraine den 22. november 2010 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra topmødet mellem EU og Ukraine den 22. november 2010 i Bruxelles,

| — | der henviser til sluterklæringen og henstillingerne fra det 15. møde i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraine den 4.-5. november 2010 i Kiev og Odessa, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen og henstillingerne fra det 15. møde i Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraine den 4.-5. november 2010 i Kiev og Odessa,

| — | der henviser til, at Europa-Parlamentets Delegation til Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraine observerede lokal- og regionalvalgene i Ukraine den 31. oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Europa-Parlamentets Delegation til Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraine observerede lokal- og regionalvalgene i Ukraine den 31. oktober 2010,

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Ukraine, som trådte i kraft den 1. marts 1998, og til de igangværende forhandlinger om den associeringsaftale, der skal afløse partnerskabs- og samarbejdsaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Ukraine, som trådte i kraft den 1. marts 1998, og til de igangværende forhandlinger om den associeringsaftale, der skal afløse partnerskabs- og samarbejdsaftalen,

| — | der henviser til det 14. møde i Samarbejdsrådet EU-Ukraine, der blev afholdt i Luxembourg den 15. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 14. møde i Samarbejdsrådet EU-Ukraine, der blev afholdt i Luxembourg den 15. juni 2010,

| — | der henviser til fælleserklæringen om det østlige partnerskab, som blev indført den 7. maj 2009 i Prag, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen om det østlige partnerskab, som blev indført den 7. maj 2009 i Prag,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (udenrigsanliggender) af 25. oktober 2010 om det østlige partnerskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (udenrigsanliggender) af 25. oktober 2010 om det østlige partnerskab,

| — | der henviser til Europarådets parlamentariske forsamlings resolution 1755 af 5. oktober 2010 om de demokratiske institutioners funktion i Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets parlamentariske forsamlings resolution 1755 af 5. oktober 2010 om de demokratiske institutioners funktion i Ukraine,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Ukraine af 16. september 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Ukraine af 16. september 2010,

| — | der henviser til associeringsagendaen EU-Ukraine, der afløser handlingsplanen og blev godkendt af Samarbejdsrådet EU-Ukraine i juni 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsagendaen EU-Ukraine, der afløser handlingsplanen og blev godkendt af Samarbejdsrådet EU-Ukraine i juni 2009,

| — | der henviser til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine om lempelse af visumreglerne, der blev undertegnet den 18. juni 2007 og trådte i kraft den 1. januar 2008, og til dialogen om visumspørgsmålet mellem EU og Ukraine, der blev indledt i oktober 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine om lempelse af visumreglerne, der blev undertegnet den 18. juni 2007 og trådte i kraft den 1. januar 2008, og til dialogen om visumspørgsmålet mellem EU og Ukraine, der blev indledt i oktober 2008,

| — | der henviser til den fælles rapport af 4. november 2010 fra Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraines arbejdsgruppe om visumpolitik mellem EU og Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles rapport af 4. november 2010 fra Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Ukraines arbejdsgruppe om visumpolitik mellem EU og Ukraine,

| — | der henviser til de ændringer af den ukrainske valglov, som det ukrainske parlament (Verkhovna Rada) i sidste øjeblik vedtog i juni 2010 kort før afholdelsen af lokalvalgene, |
| --- | --- |

—

der henviser til de ændringer af den ukrainske valglov, som det ukrainske parlament (Verkhovna Rada) i sidste øjeblik vedtog i juni 2010 kort før afholdelsen af lokalvalgene,

| — | der henviser til det nationale vejledende program for Ukraine for 2011-2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til det nationale vejledende program for Ukraine for 2011-2013,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 110, stk. 4,

| A. | der understreger, at Ukraine er et europæisk land af strategisk betydning for EU, og til, at landets størrelse, ressourcer, befolkning og geografiske beliggenhed giver Ukraine en markant position i Europa og gør landet til en regional nøgleaktør, |
| --- | --- |

A.

der understreger, at Ukraine er et europæisk land af strategisk betydning for EU, og til, at landets størrelse, ressourcer, befolkning og geografiske beliggenhed giver Ukraine en markant position i Europa og gør landet til en regional nøgleaktør,

| B. | der henviser til, at Ukraines nyvalgte præsident Viktor Janukovitsj og Verkhovna Rada har bekræftet Ukraines ønske om at tiltræde Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Ukraines nyvalgte præsident Viktor Janukovitsj og Verkhovna Rada har bekræftet Ukraines ønske om at tiltræde Den Europæiske Union,

| C. | der henviser til forlydender om, at demokratiske frihedsrettigheder såsom forsamlings-, ytrings- og mediefriheden er kommet under pres i de seneste måneder, |
| --- | --- |

C.

der henviser til forlydender om, at demokratiske frihedsrettigheder såsom forsamlings-, ytrings- og mediefriheden er kommet under pres i de seneste måneder,

| D. | der henviser til, at den ukrainske forfatningsdomstols afgørelse af 1. oktober 2010 genindfører den præsidentielle regeringsform, og til, at etableringen af et demokratisk, effektivt og vedvarende system med kontrol og balance fortsat bør prioriteres, samt at processen til opnåelse heraf bør være åben, inklusiv og tilgængelig for alle politiske partier og aktører i Ukraine, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den ukrainske forfatningsdomstols afgørelse af 1. oktober 2010 genindfører den præsidentielle regeringsform, og til, at etableringen af et demokratisk, effektivt og vedvarende system med kontrol og balance fortsat bør prioriteres, samt at processen til opnåelse heraf bør være åben, inklusiv og tilgængelig for alle politiske partier og aktører i Ukraine,

| E. | der henviser til, at der blev afholdt lokale og regionale valg i Ukraine den 31. oktober 2010 i en rolig atmosfære og uden episoder af nogen art, og til, at visse aspekter af den måde, hvorpå disse valg var tilrettelagt, har givet anledning til kritik, navnlig hvad angår valgloven, procedurerne for vedtagelsen af denne lov samt visse specifikke dele af lovens indhold, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der blev afholdt lokale og regionale valg i Ukraine den 31. oktober 2010 i en rolig atmosfære og uden episoder af nogen art, og til, at visse aspekter af den måde, hvorpå disse valg var tilrettelagt, har givet anledning til kritik, navnlig hvad angår valgloven, procedurerne for vedtagelsen af denne lov samt visse specifikke dele af lovens indhold,

| F. | der henviser til, at der efter præsidentvalget i januar 2010 er stadig flere foruroligende tegn på mindsket respekt for demokratiet og pluralismen, især med hensyn til behandlingen af visse ngo’er og individuelle klager fra journalister over pres fra deres redaktører eller ejere af de medieforetagender, de arbejder for, om at dække eller ikke dække visse begivenheder, såvel som øgede og politisk motiverede aktiviteter inden for Ukraines sikkerhedstjeneste samt politisk misbrug af administrative ressourcer og ressourcer inden for retsvæsenet, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der efter præsidentvalget i januar 2010 er stadig flere foruroligende tegn på mindsket respekt for demokratiet og pluralismen, især med hensyn til behandlingen af visse ngo’er og individuelle klager fra journalister over pres fra deres redaktører eller ejere af de medieforetagender, de arbejder for, om at dække eller ikke dække visse begivenheder, såvel som øgede og politisk motiverede aktiviteter inden for Ukraines sikkerhedstjeneste samt politisk misbrug af administrative ressourcer og ressourcer inden for retsvæsenet,

| G. | der henviser til, at OSCE's repræsentant om mediefrihed den 13. oktober 2010 erklærede, at Ukraine har opnået en høj grad af mediefrihed, men at der skal træffes øjeblikkelige foranstaltninger for at bevare dette resultat, og opfordrede den ukrainske regering til at afstå fra ethvert forsøg på at påvirke eller censurere medieindholdet og overholde de internationale normer for mediefrihed og mediefrihedsforpligtelserne under OSCE, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at OSCE's repræsentant om mediefrihed den 13. oktober 2010 erklærede, at Ukraine har opnået en høj grad af mediefrihed, men at der skal træffes øjeblikkelige foranstaltninger for at bevare dette resultat, og opfordrede den ukrainske regering til at afstå fra ethvert forsøg på at påvirke eller censurere medieindholdet og overholde de internationale normer for mediefrihed og mediefrihedsforpligtelserne under OSCE,

| H. | der påpeger, at det østlige partnerskab kan give Ukraine yderligere redskaber til integration med Den Europæiske Union, men kun kan blive en succes, hvis det er baseret på konkrete og troværdige projekter og tilføres tilstrækkelige økonomiske midler, |
| --- | --- |

H.

der påpeger, at det østlige partnerskab kan give Ukraine yderligere redskaber til integration med Den Europæiske Union, men kun kan blive en succes, hvis det er baseret på konkrete og troværdige projekter og tilføres tilstrækkelige økonomiske midler,

| 1. | understreger, at Ukraine kan ansøge om medlemskab af EU i overensstemmelse med artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union i lighed med enhver europæisk stat, der tilslutter sig principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

1.

understreger, at Ukraine kan ansøge om medlemskab af EU i overensstemmelse med artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union i lighed med enhver europæisk stat, der tilslutter sig principperne om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet;

| 2. | understreger, at Ukraine har stærke historiske, kulturelle og økonomiske bånd til Den Europæiske Union, og at landet er en af EU's vigtigste strategiske partnere i det østlige naboområde, idet det udøver en betydelig indflydelse på hele kontinentets sikkerhed, stabilitet og velstand; |
| --- | --- |

2.

understreger, at Ukraine har stærke historiske, kulturelle og økonomiske bånd til Den Europæiske Union, og at landet er en af EU's vigtigste strategiske partnere i det østlige naboområde, idet det udøver en betydelig indflydelse på hele kontinentets sikkerhed, stabilitet og velstand;

| 3. | glæder sig over konsensuserklæringerne fra Ukraines regering og politiske opposition om landets ambitioner om at blive mere integreret i Europa og på længere sigt opnå medlemskab af EU; bemærker, at dette mål fortsat har opbakning fra alle aktører på den ukrainske politiske scene; opfordrer de ukrainske myndigheder til at etablere et fælles forum bestående af politikere fra såvel den regerende koalition som oppositionen med henblik på at koordinere Ukraines politiske holdning til EU; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over konsensuserklæringerne fra Ukraines regering og politiske opposition om landets ambitioner om at blive mere integreret i Europa og på længere sigt opnå medlemskab af EU; bemærker, at dette mål fortsat har opbakning fra alle aktører på den ukrainske politiske scene; opfordrer de ukrainske myndigheder til at etablere et fælles forum bestående af politikere fra såvel den regerende koalition som oppositionen med henblik på at koordinere Ukraines politiske holdning til EU;

| 4. | påpeger, at de lokale og regionale valg den 31. oktober 2010 ikke skabte en ny positiv norm, selv om de teknisk set blev afholdt på ordentlig vis; beklager, at Ukraine ændrede sine valglove få måneder før afholdelsen af lokale og regionale valg, således at der var alt for kort tid til at tilføre lovgivningen forbedringer og til at planlægge en behørig, demokratisk afholdelse af valgene; |
| --- | --- |

4.

påpeger, at de lokale og regionale valg den 31. oktober 2010 ikke skabte en ny positiv norm, selv om de teknisk set blev afholdt på ordentlig vis; beklager, at Ukraine ændrede sine valglove få måneder før afholdelsen af lokale og regionale valg, således at der var alt for kort tid til at tilføre lovgivningen forbedringer og til at planlægge en behørig, demokratisk afholdelse af valgene;

| 5. | beklager, at det regerende parti på grund af, at oppositionspartiernes anmodninger om registrering ikke blev accepteret af valgkommissionerne inden Regionspartiets indgivelse af listen, rent faktisk vandt førstepladsen på listerne i omkring 85 % af valgkredsene; bemærker, at visse partier som f.eks. Batkivshchyna ikke havde mulighed for at registrere sine kandidater i adskillige distrikter og deltage i valget på grund af de unormale forhold i valgloven, der ikke indeholdt tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger til at beskytte de etablerede politiske partiers ret til at konkurrere; |
| --- | --- |

5.

beklager, at det regerende parti på grund af, at oppositionspartiernes anmodninger om registrering ikke blev accepteret af valgkommissionerne inden Regionspartiets indgivelse af listen, rent faktisk vandt førstepladsen på listerne i omkring 85 % af valgkredsene; bemærker, at visse partier som f.eks. Batkivshchyna ikke havde mulighed for at registrere sine kandidater i adskillige distrikter og deltage i valget på grund af de unormale forhold i valgloven, der ikke indeholdt tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger til at beskytte de etablerede politiske partiers ret til at konkurrere;

| 6. | beklager, at valgreglerne vedbliver at være et løbende diskussionsemne; er enig i, at der er behov for at forbedre valgreglerne, og ser positivt på det arbejde, der er udført i samarbejde med eksperter fra EU og OSCE med henblik på at udarbejde et udkast til en ny valglov; bemærker, at der nu er fremlagt et forslag til konsolideret valglov til vedtagelse i Verkhovna Rada; understreger, at gennemsigtighed i valgprocessen er betinget af en klar og utvetydig lovgivningsramme; opfordrer de ukrainske myndigheder til at sikre, at lovgivningsarbejdet afsluttes i god tid inden parlamentsvalget i 2012; |
| --- | --- |

6.

beklager, at valgreglerne vedbliver at være et løbende diskussionsemne; er enig i, at der er behov for at forbedre valgreglerne, og ser positivt på det arbejde, der er udført i samarbejde med eksperter fra EU og OSCE med henblik på at udarbejde et udkast til en ny valglov; bemærker, at der nu er fremlagt et forslag til konsolideret valglov til vedtagelse i Verkhovna Rada; understreger, at gennemsigtighed i valgprocessen er betinget af en klar og utvetydig lovgivningsramme; opfordrer de ukrainske myndigheder til at sikre, at lovgivningsarbejdet afsluttes i god tid inden parlamentsvalget i 2012;

| 7. | er foruroliget over den seneste tids udvikling, som kan undergrave friheden og pluralismen i medierne; opfordrer myndighederne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at værne om disse væsentlige elementer i et demokratisk samfund og til at afstå fra ethvert forsøg på direkte eller indirekte at kontrollere indholdet af de nationale mediers nyhedsformidling; understreger det presserende behov for en lovreform på medieområdet og glæder sig derfor over, at der for nylig er fremsat forslag om indførelse af public service radio og tv i Ukraine; glæder sig også over de ukrainske myndigheders offentlige tilsagn om, at det nødvendige lovgrundlag for oprettelse af et public service radio- og tv-selskab vil blive vedtaget inden årets udgang; beklager, at de to uafhængige tv-stationer TVi og TV5 er blevet frataget nogle af deres sendefrekvenser; henstiller til myndighederne at sikre, at retssager ikke medfører en selektiv annullering af sendefrekvenser, og tage enhver afgørelse eller udnævnelse, der kan indebære en interessekonflikt, op til revision; |
| --- | --- |

7.

er foruroliget over den seneste tids udvikling, som kan undergrave friheden og pluralismen i medierne; opfordrer myndighederne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at værne om disse væsentlige elementer i et demokratisk samfund og til at afstå fra ethvert forsøg på direkte eller indirekte at kontrollere indholdet af de nationale mediers nyhedsformidling; understreger det presserende behov for en lovreform på medieområdet og glæder sig derfor over, at der for nylig er fremsat forslag om indførelse af public service radio og tv i Ukraine; glæder sig også over de ukrainske myndigheders offentlige tilsagn om, at det nødvendige lovgrundlag for oprettelse af et public service radio- og tv-selskab vil blive vedtaget inden årets udgang; beklager, at de to uafhængige tv-stationer TVi og TV5 er blevet frataget nogle af deres sendefrekvenser; henstiller til myndighederne at sikre, at retssager ikke medfører en selektiv annullering af sendefrekvenser, og tage enhver afgørelse eller udnævnelse, der kan indebære en interessekonflikt, op til revision;

| 8. | opfordrer den ukrainske regering til at tilpasse lovgivningen om mediefrihed til OSCE-normerne, da en konsekvent adfærd på dette område vil styrke Ukraines troværdighed som OSCE-formand i 2013; |
| --- | --- |

8.

opfordrer den ukrainske regering til at tilpasse lovgivningen om mediefrihed til OSCE-normerne, da en konsekvent adfærd på dette område vil styrke Ukraines troværdighed som OSCE-formand i 2013;

| 9. | opfordrer de ukrainske myndigheder til at foretage en grundig undersøgelse af Vasyl Klymentyevs forsvinden, chefredaktøren for en avis, der fokuserer på korruption i Kharkiv-regionen; |
| --- | --- |

9.

opfordrer de ukrainske myndigheder til at foretage en grundig undersøgelse af Vasyl Klymentyevs forsvinden, chefredaktøren for en avis, der fokuserer på korruption i Kharkiv-regionen;

| 10. | understreger behovet for at styrke institutionernes troværdighed, stabilitet, uafhængighed og effektivitet ved at sikre demokratiet og retsstatsprincippet og fremme en konsensusproces for forfatningsreformer baseret på en klar magtadskillelse og effektiv kontrol og balance mellem de statslige institutioner; understreger, at samarbejdet med Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen) er afgørende for en sikring af, at de lovgivningsreformpakker, der for øjeblikket er under udarbejdelse, er i fuldstændig overensstemmelse med de europæiske standarder og værdier; opfordrer alle relevante politiske aktører, herunder regeringen og oppositionen, til at deltage i denne proces. og opfordrer de ukrainske myndigheder til at anmode Venedigkommissionen om en udtalelse om de endelige udgaver af lovforslag; |
| --- | --- |

10.

understreger behovet for at styrke institutionernes troværdighed, stabilitet, uafhængighed og effektivitet ved at sikre demokratiet og retsstatsprincippet og fremme en konsensusproces for forfatningsreformer baseret på en klar magtadskillelse og effektiv kontrol og balance mellem de statslige institutioner; understreger, at samarbejdet med Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen) er afgørende for en sikring af, at de lovgivningsreformpakker, der for øjeblikket er under udarbejdelse, er i fuldstændig overensstemmelse med de europæiske standarder og værdier; opfordrer alle relevante politiske aktører, herunder regeringen og oppositionen, til at deltage i denne proces. og opfordrer de ukrainske myndigheder til at anmode Venedigkommissionen om en udtalelse om de endelige udgaver af lovforslag;

| 11. | opfordrer alle partierne i Verkhovna Rada til at støtte og fremme et system med effektiv kontrol og balance i forbindelse med en legitim regeringsførelse; |
| --- | --- |

11.

opfordrer alle partierne i Verkhovna Rada til at støtte og fremme et system med effektiv kontrol og balance i forbindelse med en legitim regeringsførelse;

| 12. | opfordrer myndighederne til i fuldt omfang at efterforske alle påstande om brud på rettigheder og frihedsrettigheder og afhjælpe enhver konstateret krænkelse og undersøge den ukrainske sikkerhedstjenestes rolle, for så vidt angår indgreb i den demokratiske proces; |
| --- | --- |

12.

opfordrer myndighederne til i fuldt omfang at efterforske alle påstande om brud på rettigheder og frihedsrettigheder og afhjælpe enhver konstateret krænkelse og undersøge den ukrainske sikkerhedstjenestes rolle, for så vidt angår indgreb i den demokratiske proces;

| 13. | fremhæver Ukraines afgørende rolle i Den Europæiske Unions energisikkerhed; understreger betydningen af at styrke samarbejdet mellem Ukraine og EU på energiområdet; opfordrer endvidere Ukraine til at implementere sine tilsagn fra fælleserklæringen fra EU's og Ukraines internationale investeringskonference om modernisering af Ukraines gastransitsystem; opfordrer til indgåelse af yderligere aftaler mellem EU og Ukraine med det formål at sikre energiforsyningen for begge parter, herunder i form af et pålideligt og diversificeret transitsystem for olie og gas; understreger, at der er behov for gennemsigtige og effektive transittjenester af høj kvalitet gennem et moderniseret gastransportnetværk, hvis Ukraine skal have et moderne gastransitsystem; opfordrer Kommissionen til at stille den nødvendige tekniske assistance til rådighed for drastisk at forbedre energieffektiviteten i det ukrainske elektricitetsnet og forøge samarbejdet vedrørende reformen af gassektoren, så den bringes i overensstemmelse med EU's standarder; |
| --- | --- |

13.

fremhæver Ukraines afgørende rolle i Den Europæiske Unions energisikkerhed; understreger betydningen af at styrke samarbejdet mellem Ukraine og EU på energiområdet; opfordrer endvidere Ukraine til at implementere sine tilsagn fra fælleserklæringen fra EU's og Ukraines internationale investeringskonference om modernisering af Ukraines gastransitsystem; opfordrer til indgåelse af yderligere aftaler mellem EU og Ukraine med det formål at sikre energiforsyningen for begge parter, herunder i form af et pålideligt og diversificeret transitsystem for olie og gas; understreger, at der er behov for gennemsigtige og effektive transittjenester af høj kvalitet gennem et moderniseret gastransportnetværk, hvis Ukraine skal have et moderne gastransitsystem; opfordrer Kommissionen til at stille den nødvendige tekniske assistance til rådighed for drastisk at forbedre energieffektiviteten i det ukrainske elektricitetsnet og forøge samarbejdet vedrørende reformen af gassektoren, så den bringes i overensstemmelse med EU's standarder;

| 14. | støtter opfordringen fra EU's og Ukraines statschefer til i forbindelse med højtideligholdelsen i Kiev af 25-årsdagen for Tjernobylkatastrofen at mobilisere al den nødvendige støtte til færdiggørelsen af indkapslingen af reaktor 4 i Tjernobyl og den yderligere nedlukning af de andre tre enheder; understreger, at det er afgørende med gennemsigtighed i projektet med bygningen af indkapslingen, navnlig hvad angår de næste skridt og med hensyn til hvor langt man er nået med projektet; |
| --- | --- |

14.

støtter opfordringen fra EU's og Ukraines statschefer til i forbindelse med højtideligholdelsen i Kiev af 25-årsdagen for Tjernobylkatastrofen at mobilisere al den nødvendige støtte til færdiggørelsen af indkapslingen af reaktor 4 i Tjernobyl og den yderligere nedlukning af de andre tre enheder; understreger, at det er afgørende med gennemsigtighed i projektet med bygningen af indkapslingen, navnlig hvad angår de næste skridt og med hensyn til hvor langt man er nået med projektet;

| 15. | glæder sig over de betydelige fremskridt i forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og Ukraine, især aspekterne vedrørende det vidtgående og brede frihandelsområde; bemærker, at afslutningen af forhandlingerne om aftalen vil afhænge af den ukrainske parts evne og vilje til tilnærme sine love og bestemmelser til EU's love og bestemmelser; opfordrer Kommissionen til at forhandle den vidtgående og brede frihandelsaftale med Ukraine på en måde, så dens bestemmelser kan åbne EU's og Ukraines markeder for gensidig gavnlig handel og samtidig støtte moderniseringen af den ukrainske økonomi; understreger, at aftalen om et vidtgående og bredt frihandelsområde vil kunne føre til Ukraines gradvise integration i EU's indre marked ved at udstrække de fire friheder til at omfatte Ukraine; opfordrer indtrængende Kommissionen og Ukraine til at gøre hurtige fremskridt på dette område på grundlag af Ukraines resultater som medlem af WTO; opfordrer indtrængende begge parter til at gøre deres yderste for at opnå en endelig aftale i løbet af første halvdel af næste år; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over de betydelige fremskridt i forhandlingerne om associeringsaftalen mellem EU og Ukraine, især aspekterne vedrørende det vidtgående og brede frihandelsområde; bemærker, at afslutningen af forhandlingerne om aftalen vil afhænge af den ukrainske parts evne og vilje til tilnærme sine love og bestemmelser til EU's love og bestemmelser; opfordrer Kommissionen til at forhandle den vidtgående og brede frihandelsaftale med Ukraine på en måde, så dens bestemmelser kan åbne EU's og Ukraines markeder for gensidig gavnlig handel og samtidig støtte moderniseringen af den ukrainske økonomi; understreger, at aftalen om et vidtgående og bredt frihandelsområde vil kunne føre til Ukraines gradvise integration i EU's indre marked ved at udstrække de fire friheder til at omfatte Ukraine; opfordrer indtrængende Kommissionen og Ukraine til at gøre hurtige fremskridt på dette område på grundlag af Ukraines resultater som medlem af WTO; opfordrer indtrængende begge parter til at gøre deres yderste for at opnå en endelig aftale i løbet af første halvdel af næste år;

| 16. | henstiller til de ukrainske myndigheder at intensivere bestræbelserne på at bekæmpe korruption og forventer i den forbindelse, at positiv politisk retorik vil blive fulgt op af en beslutsom indsats for at bekæmpe korruption på alle niveauer på grundlag af politisk neutralitet; opfordrer til at etablere lige vilkår i erhvervslivet og anvende de samme regler for nationale og udenlandske investorer; beklager i denne forbindelse, at store virksomheder i for høj grad er involveret i det politiske liv; |
| --- | --- |

16.

henstiller til de ukrainske myndigheder at intensivere bestræbelserne på at bekæmpe korruption og forventer i den forbindelse, at positiv politisk retorik vil blive fulgt op af en beslutsom indsats for at bekæmpe korruption på alle niveauer på grundlag af politisk neutralitet; opfordrer til at etablere lige vilkår i erhvervslivet og anvende de samme regler for nationale og udenlandske investorer; beklager i denne forbindelse, at store virksomheder i for høj grad er involveret i det politiske liv;

| 17. | er bekymret over, at Verkhovna Rada har vedtaget ændringer til den nye lov om offentlige indkøb, ifølge hvilke varer, arbejder og tjenesteydelser indkøbt med henblik på afholdelsen af EM i fodbold i 2012 i Ukraine er udelukket fra denne lovs anvendelsesområde; |
| --- | --- |

17.

er bekymret over, at Verkhovna Rada har vedtaget ændringer til den nye lov om offentlige indkøb, ifølge hvilke varer, arbejder og tjenesteydelser indkøbt med henblik på afholdelsen af EM i fodbold i 2012 i Ukraine er udelukket fra denne lovs anvendelsesområde;

| 18. | opfordrer indtrængende det ukrainske parlament til at vedtage lovforslaget om adgang til offentlig information i overensstemmelse med europæiske og internationale normer; |
| --- | --- |

18.

opfordrer indtrængende det ukrainske parlament til at vedtage lovforslaget om adgang til offentlig information i overensstemmelse med europæiske og internationale normer;

| 19. | glæder sig over handlingsplanen for en lempelse af visumreglerne for Ukraine, som der blev opnået enighed om på det 14. topmøde mellem EU og Ukraine den 22. november 2010; mener, at denne handlingsplan vil være et nyttigt redskab til fremme af væsentlige reformer på relevante områder, navnlig konsolidering af retsstatsprincippet og respekten for de grundlæggende frihedsrettigheder; opfordrer Kommissionen til at bistå de ukrainske myndigheder i deres bestræbelser på at gennemføre lempelsen af visumreglerne; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over handlingsplanen for en lempelse af visumreglerne for Ukraine, som der blev opnået enighed om på det 14. topmøde mellem EU og Ukraine den 22. november 2010; mener, at denne handlingsplan vil være et nyttigt redskab til fremme af væsentlige reformer på relevante områder, navnlig konsolidering af retsstatsprincippet og respekten for de grundlæggende frihedsrettigheder; opfordrer Kommissionen til at bistå de ukrainske myndigheder i deres bestræbelser på at gennemføre lempelsen af visumreglerne;

| 20. | opfordrer indtrængende alle EU's medlemsstater til at afskaffe gebyrer for behandlingen af nationale ansøgninger om visa og ansøgninger om visa inden for Schengenområdet for ukrainske statsborgere som et mellemliggende mål; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende alle EU's medlemsstater til at afskaffe gebyrer for behandlingen af nationale ansøgninger om visa og ansøgninger om visa inden for Schengenområdet for ukrainske statsborgere som et mellemliggende mål;

| 21. | anmoder Kommissionen om at samarbejde med medlemsstaterne og Ukraine om indførelse af særlige foranstaltninger i forbindelse med EM i fodbold i 2012 for at gøre det nemmere at rejse for personer med billetter til kampene, og således at denne særlige begivenhed kan benyttes som en forsøgsperiode forud for den endelige indførelse af en visumfri ordning; |
| --- | --- |

21.

anmoder Kommissionen om at samarbejde med medlemsstaterne og Ukraine om indførelse af særlige foranstaltninger i forbindelse med EM i fodbold i 2012 for at gøre det nemmere at rejse for personer med billetter til kampene, og således at denne særlige begivenhed kan benyttes som en forsøgsperiode forud for den endelige indførelse af en visumfri ordning;

| 22. | glæder sig over Ukraines aktive støtte til det østlige partnerskab og Den Parlamentariske Forsamling Euronest; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at udbygge samarbejde med Ukraine for så vidt angår udviklingen i naboområdet, herunder navnlig udviklingen i politikkerne for Sortehavsområdet; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over Ukraines aktive støtte til det østlige partnerskab og Den Parlamentariske Forsamling Euronest; opfordrer indtrængende Rådet og Kommissionen til at udbygge samarbejde med Ukraine for så vidt angår udviklingen i naboområdet, herunder navnlig udviklingen i politikkerne for Sortehavsområdet;

| 23. | understreger, at det er vigtigt at intensivere samarbejdet inden for ungdoms- og studieudveksling og fremme udviklingen af stipendieprogrammer, der gør det muligt for ukrainerne at stifte bekendtskab med Den Europæiske Union og dens medlemsstater; mener, at Erasmus-udviklingsprogrammet for videregående uddannelse bør udvides til at omfatte studerende fra de seks østpartnerskabslande; |
| --- | --- |

23.

understreger, at det er vigtigt at intensivere samarbejdet inden for ungdoms- og studieudveksling og fremme udviklingen af stipendieprogrammer, der gør det muligt for ukrainerne at stifte bekendtskab med Den Europæiske Union og dens medlemsstater; mener, at Erasmus-udviklingsprogrammet for videregående uddannelse bør udvides til at omfatte studerende fra de seks østpartnerskabslande;

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Ukraines præsident, regering og parlament og Europarådets og OSCE’s parlamentariske forsamlinger. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer, Ukraines præsident, regering og parlament og Europarådets og OSCE’s parlamentariske forsamlinger.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/94

---

Torsdag den 25. november 2010International handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører

P7_TA(2010)0445

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om international handelspolitik i lyset af de krav, som klimaændringerne medfører (2010/2103(INI))

2012/C 99 E/18

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til rapporterne fra de tre arbejdsgrupper under Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra de tre arbejdsgrupper under Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) (1),

| — | der henviser til EU’s energi- og klimapakke, der blev vedtaget af Rådet den 17. december 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s energi- og klimapakke, der blev vedtaget af Rådet den 17. december 2008,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 29. og 30. oktober 2009 om klimaforhandlingerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 29. og 30. oktober 2009 om klimaforhandlingerne,

| — | der henviser til FN's klimatopmøde i København den 7.-18. december 2009 og den deraf følgende Københavnsaftale, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's klimatopmøde i København den 7.-18. december 2009 og den deraf følgende Københavnsaftale,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om klimaændringer, især beslutningerne af henholdsvis 10. februar 2010 om resultatet af klimakonferencen i København (2) og af 29. november 2007 om handel og klimaændringer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om klimaændringer, især beslutningerne af henholdsvis 10. februar 2010 om resultatet af klimakonferencen i København (2) og af 29. november 2007 om handel og klimaændringer (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. maj 2010»Analyse af mulighederne for at nedbringe drivhusgasemissionerne ud over 20 % og vurdering af risikoen for udflytning af CO2-emissionskilder« (KOM(2010)0265), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. maj 2010»Analyse af mulighederne for at nedbringe drivhusgasemissionerne ud over 20 % og vurdering af risikoen for udflytning af CO2-emissionskilder« (KOM(2010)0265),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser af 19. juni 2010 om EU's bæredygtighedsordning for biobrændstoffer og flydende biobrændsler (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser af 19. juni 2010 om EU's bæredygtighedsordning for biobrændstoffer og flydende biobrændsler (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. november 2008»Råstofinitiativet - opfyldelse af vores kritiske behov for vækst og arbejdspladser i Europa« (KOM(2008) 0699), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. november 2008»Råstofinitiativet - opfyldelse af vores kritiske behov for vækst og arbejdspladser i Europa« (KOM(2008) 0699),

| — | der henviser til WTO's rapport og FN's miljøprogram »Handel og klimaændringer« fra 26. juni 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO's rapport og FN's miljøprogram »Handel og klimaændringer« fra 26. juni 2008,

| — | der henviser til stats- og regeringschefernes erklæring efter G20-topmødet i Pittsburgh den 24.-25. september 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til stats- og regeringschefernes erklæring efter G20-topmødet i Pittsburgh den 24.-25. september 2009,

| — | der henviser til den internationale vurdering af landbrugsfaglig viden og videnskab og teknologi på udviklingsområdet, udgivet i 2008 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale vurdering af landbrugsfaglig viden og videnskab og teknologi på udviklingsområdet, udgivet i 2008 (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udviklingsudvalget (A7-0310/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og Udviklingsudvalget (A7-0310/2010),

| A. | der henviser til, at jordens temperatur allerede er steget i løbet af det sidste århundrede og fortsat vil stige, og at de økonomiske, sociale og økologiske følger af den globale opvarmning er ved at antage et foruroligende omfang, og at en begrænsning af denne opvarmning til under 2 °C er absolut nødvendig, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at jordens temperatur allerede er steget i løbet af det sidste århundrede og fortsat vil stige, og at de økonomiske, sociale og økologiske følger af den globale opvarmning er ved at antage et foruroligende omfang, og at en begrænsning af denne opvarmning til under 2 °C er absolut nødvendig,

| B. | der påpeger, at den aftale, der blev indgået på FN's klimatopmøde i København i december 2009 er utilstrækkelig; der påpeger, at det ikke lykkedes Den Europæiske Union at spille en ledende rolle i forbindelse hermed, |
| --- | --- |

B.

der påpeger, at den aftale, der blev indgået på FN's klimatopmøde i København i december 2009 er utilstrækkelig; der påpeger, at det ikke lykkedes Den Europæiske Union at spille en ledende rolle i forbindelse hermed,

| C. | der påpeger, at den aftale, der blev indgået på FN's klimatopmøde i København i december 2009 er utilstrækkelig og skuffende, |
| --- | --- |

C.

der påpeger, at den aftale, der blev indgået på FN's klimatopmøde i København i december 2009 er utilstrækkelig og skuffende,

| D. | der henviser til, at topmødet i Cancún giver en enestående lejlighed til en indgående dialog og bør benyttes til at vedtage bindende instrumenter og en langt strengere kontrolprocedure, ligesom det bør udgøre et afgørende skridt i retning vedtagelse af en omfattende og juridisk bindende operationel aftale, som kan bidrage til at holde den globale opvarmning på et godt stykke under 2 °C, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at topmødet i Cancún giver en enestående lejlighed til en indgående dialog og bør benyttes til at vedtage bindende instrumenter og en langt strengere kontrolprocedure, ligesom det bør udgøre et afgørende skridt i retning vedtagelse af en omfattende og juridisk bindende operationel aftale, som kan bidrage til at holde den globale opvarmning på et godt stykke under 2 °C,

| E. | der påpeger, at bekæmpelsen af klimaændringer er en faktor i konkurrenceevnen, og at EU's prioritering af energibesparelser og vedvarende energi bidrager til at forbedre Unionens energisikkerhed og rummer et stort potentiale for industriel udvikling, innovation, regionaludvikling og jobskabelse, |
| --- | --- |

E.

der påpeger, at bekæmpelsen af klimaændringer er en faktor i konkurrenceevnen, og at EU's prioritering af energibesparelser og vedvarende energi bidrager til at forbedre Unionens energisikkerhed og rummer et stort potentiale for industriel udvikling, innovation, regionaludvikling og jobskabelse,

| F. | der henviser til, at subsidieret energi og ubegrænsede CO2-emissioner i visse lande skaber komparative fordele, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at subsidieret energi og ubegrænsede CO2-emissioner i visse lande skaber komparative fordele,

| G. | der henviser til, at handelsreglerne derfor er en afgørende brik i bekæmpelsen af klimaændringer, og at Unionen i sin egenskab af verdens største handelsmagt kan øve væsentlig indflydelse herpå, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at handelsreglerne derfor er en afgørende brik i bekæmpelsen af klimaændringer, og at Unionen i sin egenskab af verdens største handelsmagt kan øve væsentlig indflydelse herpå,

| 1. | glæder sig over Det Europæiske Råds mål om at reducere de europæiske drivhusgasemissioner med 80-95 % inden 2050 i forhold til 1990-niveauet, hvilket er nødvendigt, hvis Unionen igen ønsker at tage føringen med hensyn til internationale klimainitiativer, idet en række andre lande allerede er begyndt at satse stærkt på grøn økonomi, bl.a. som led i deres økonomiske genopretningsplaner; går stærkt ind for målet om at reducere EU's emissioner med 30 % inden 2020 hvilket burde motivere andre lande til at afgive mere ambitiøse tilsagn; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Det Europæiske Råds mål om at reducere de europæiske drivhusgasemissioner med 80-95 % inden 2050 i forhold til 1990-niveauet, hvilket er nødvendigt, hvis Unionen igen ønsker at tage føringen med hensyn til internationale klimainitiativer, idet en række andre lande allerede er begyndt at satse stærkt på grøn økonomi, bl.a. som led i deres økonomiske genopretningsplaner; går stærkt ind for målet om at reducere EU's emissioner med 30 % inden 2020 hvilket burde motivere andre lande til at afgive mere ambitiøse tilsagn;

| 2. | opfordrer til, at der indgås en international bindende aftale om klimabeskyttelse, og støtter kraftigt målet om en 30 %-reduktion af EU's CO2-emissioner inden 2020 såvel som EU's langsigtede mål om at reducere emissionerne af CO2 og andre drivhusgasser med mindst 85 % inden 2050; |
| --- | --- |

2.

opfordrer til, at der indgås en international bindende aftale om klimabeskyttelse, og støtter kraftigt målet om en 30 %-reduktion af EU's CO2-emissioner inden 2020 såvel som EU's langsigtede mål om at reducere emissionerne af CO2 og andre drivhusgasser med mindst 85 % inden 2050;

| 3. | understreger, at de udviklede lande må tage føringen i henseende til nedbringelse af CO2-emissioner; mener, at fastlæggelse af standarder, mærkning og certificering er instrumenter, der rummer et stort potentiale for at nedbringe energiforbruget og derigennem imødegå klimaændringer; mener, at CDM-mekanismen (Clean Development Mechanism) ikke har opfyldt de mest udsatte landes behov; |
| --- | --- |

3.

understreger, at de udviklede lande må tage føringen i henseende til nedbringelse af CO2-emissioner; mener, at fastlæggelse af standarder, mærkning og certificering er instrumenter, der rummer et stort potentiale for at nedbringe energiforbruget og derigennem imødegå klimaændringer; mener, at CDM-mekanismen (Clean Development Mechanism) ikke har opfyldt de mest udsatte landes behov;

| 4. | slår til lyd for, at indsatsen til fremme af vedvarende energi intensiveres, og at medlemsstaterne følger en konsekvent politik og fastlægger bindende juridiske rammer, der på lang sigt kan gøre det muligt at vedtage et faseinddelt støtteprogram, som bidrager til åbning af markeder og opbygning af basale infrastrukturer, hvilket er et væsentligt element i en tid med krise og usikkerhed i erhvervslivet; |
| --- | --- |

4.

slår til lyd for, at indsatsen til fremme af vedvarende energi intensiveres, og at medlemsstaterne følger en konsekvent politik og fastlægger bindende juridiske rammer, der på lang sigt kan gøre det muligt at vedtage et faseinddelt støtteprogram, som bidrager til åbning af markeder og opbygning af basale infrastrukturer, hvilket er et væsentligt element i en tid med krise og usikkerhed i erhvervslivet;

| 5. | minder om, at den fælles handelspolitik er et redskab, der skal fremme Unionens overordnede mål, at EU's fælles handelspolitik i overensstemmelse med artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal »føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil«, og at den i overensstemmelse med artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union bl.a. skal bidrage til »bæredygtig udvikling af jorden, solidaritet og gensidig respekt folkene imellem, fri og fair handel, udryddelse af fattigdom og beskyttelse af menneskerettighederne, især børns rettigheder, samt nøje overholdelse og udvikling af folkeretten, herunder overholdelse af principperne i De Forenede Nationers pagt«; |
| --- | --- |

5.

minder om, at den fælles handelspolitik er et redskab, der skal fremme Unionens overordnede mål, at EU's fælles handelspolitik i overensstemmelse med artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal »føres inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil«, og at den i overensstemmelse med artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union bl.a. skal bidrage til »bæredygtig udvikling af jorden, solidaritet og gensidig respekt folkene imellem, fri og fair handel, udryddelse af fattigdom og beskyttelse af menneskerettighederne, især børns rettigheder, samt nøje overholdelse og udvikling af folkeretten, herunder overholdelse af principperne i De Forenede Nationers pagt«;

| 6. | understreger, at Den Europæiske Unions handelspolitikker - på bilateralt og multilateralt plan - er et redskab og ikke et mål i sig selv, samt at de bør være i overensstemmelse med målsætningerne om at bekæmpe klimaændringerne og foregribe indgåelsen af en ambitiøs klimaaftale; |
| --- | --- |

6.

understreger, at Den Europæiske Unions handelspolitikker - på bilateralt og multilateralt plan - er et redskab og ikke et mål i sig selv, samt at de bør være i overensstemmelse med målsætningerne om at bekæmpe klimaændringerne og foregribe indgåelsen af en ambitiøs klimaaftale;

| 7. | mener, at Verdenshandelsorganisationen WTO's regler bør fortolkes og udvikles i tråd med de forpligtelser, der er indgået i de multilaterale miljøaftaler; anmoder Kommissionen om at arbejde for skabelse af en konsensus i WTO-regi om at give de multilaterale miljøaftalers sekretariater observatørstatus ved alle WTO-møder, der vedrører deres kompetenceområde, samt rådgivende status i forbindelse med miljørelaterede tvistbilæggelsesprocedurer; understreger, at der bør vedtages nye internationale regler for at eliminere de komparative fordele, der er forbundet med adgang til billig CO2-udledning; |
| --- | --- |

7.

mener, at Verdenshandelsorganisationen WTO's regler bør fortolkes og udvikles i tråd med de forpligtelser, der er indgået i de multilaterale miljøaftaler; anmoder Kommissionen om at arbejde for skabelse af en konsensus i WTO-regi om at give de multilaterale miljøaftalers sekretariater observatørstatus ved alle WTO-møder, der vedrører deres kompetenceområde, samt rådgivende status i forbindelse med miljørelaterede tvistbilæggelsesprocedurer; understreger, at der bør vedtages nye internationale regler for at eliminere de komparative fordele, der er forbundet med adgang til billig CO2-udledning;

| 8. | beklager, at ingen af WTO-aftalerne i øjeblikket direkte henviser til klimaændringer, fødevaresikkerhed og MDG-målene; beklager udviklingen af biopirateri inden for klimaresistente frø; mener, at der er behov for ændringer i WTO's regler for at sikre sammenhæng og konsekvens i forhold til forpligtelserne under Kyoto-protokollen og de multilaterale miljøaftaler (MEA'er); opfordrer til, at der snarest muligt foretages en reform af WTO, der kan gøre det muligt at identificere produkter i forhold til de anvendte produktions- og forarbejdningsmetoder; |
| --- | --- |

8.

beklager, at ingen af WTO-aftalerne i øjeblikket direkte henviser til klimaændringer, fødevaresikkerhed og MDG-målene; beklager udviklingen af biopirateri inden for klimaresistente frø; mener, at der er behov for ændringer i WTO's regler for at sikre sammenhæng og konsekvens i forhold til forpligtelserne under Kyoto-protokollen og de multilaterale miljøaftaler (MEA'er); opfordrer til, at der snarest muligt foretages en reform af WTO, der kan gøre det muligt at identificere produkter i forhold til de anvendte produktions- og forarbejdningsmetoder;

| 9. | understreger med henvisning til præamblen i WTO-aftalen og til artikel XX, litra b), d) og g), i GATT-aftalen, at international handel ikke må føre til overudnyttelse af naturressourcerne, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre mere for at håndhæve princippet om kollektiv præference i WTO-regi, især hvad angår bæredygtige, klimavenlige og etisk forsvarlige varer; |
| --- | --- |

9.

understreger med henvisning til præamblen i WTO-aftalen og til artikel XX, litra b), d) og g), i GATT-aftalen, at international handel ikke må føre til overudnyttelse af naturressourcerne, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre mere for at håndhæve princippet om kollektiv præference i WTO-regi, især hvad angår bæredygtige, klimavenlige og etisk forsvarlige varer;

| 10. | opfordrer Kommissionen og WTO-medlemmerne til at søge at opnå en udtalelse fra WTO, der anerkender betydningen og indvirkningerne af klimaændringerne, og tilskynde WTO til at arbejde på at sikre, at WTO-reglerne ikke undergraver, men derimod fremmer den globale indsats for at bekæmpe, begrænse og tilpasse sig til klimaændringerne; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen og WTO-medlemmerne til at søge at opnå en udtalelse fra WTO, der anerkender betydningen og indvirkningerne af klimaændringerne, og tilskynde WTO til at arbejde på at sikre, at WTO-reglerne ikke undergraver, men derimod fremmer den globale indsats for at bekæmpe, begrænse og tilpasse sig til klimaændringerne;

| 11. | beklager, at WTO-medlemmerne endnu ikke har fundet en metode til at indarbejde denne traktat i FN-systemets institutionelle struktur og regler for miljøbeskyttelse, herunder klimaændringer, og for social retfærdighed og overholdelse af alle menneskerettighederne; fastholder, at de forpligtelser og mål, der er fastlagt i MEA'er såsom såsom FN's rammekonvention om klimaændringer og andre FN-institutioner (FAO, ILO, IMO), skal have forrang frem for snævre fortolkninger af handelsregler; |
| --- | --- |

11.

beklager, at WTO-medlemmerne endnu ikke har fundet en metode til at indarbejde denne traktat i FN-systemets institutionelle struktur og regler for miljøbeskyttelse, herunder klimaændringer, og for social retfærdighed og overholdelse af alle menneskerettighederne; fastholder, at de forpligtelser og mål, der er fastlagt i MEA'er såsom såsom FN's rammekonvention om klimaændringer og andre FN-institutioner (FAO, ILO, IMO), skal have forrang frem for snævre fortolkninger af handelsregler;

| 12. | opfordrer Kommissionen til, nu hvor der er gået mere end 15 år, siden WTO's ministerafgørelse om handel og miljø blev truffet i Marrakesh den 15. april 1994, senest i midten af 2011 at fremlægge en rapport for Parlamentet og Rådet med en vurdering af, i hvilket omfang WTO's Komité for Handel og Miljø har opfyldt den opgave, den blev pålagt i afgørelsen, og med sine konklusioner om, hvad der derudover skal foretages, især hvad angår den globale dialog om modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og WTO's rolle; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til, nu hvor der er gået mere end 15 år, siden WTO's ministerafgørelse om handel og miljø blev truffet i Marrakesh den 15. april 1994, senest i midten af 2011 at fremlægge en rapport for Parlamentet og Rådet med en vurdering af, i hvilket omfang WTO's Komité for Handel og Miljø har opfyldt den opgave, den blev pålagt i afgørelsen, og med sine konklusioner om, hvad der derudover skal foretages, især hvad angår den globale dialog om modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og WTO's rolle;

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med WTO-forhandlingerne og de bilaterale handelsaftaler at fastholde, at liberaliseringen af handelen, især med naturlige råmaterialer, ikke må udgøre en risiko for den bæredygtige ressourceforvaltning, og at målene om klimabeskyttelse og bevaring af arter skal være en integreret del af aftalerne; opfordrer Kommissionen til med dette for øje at opfordre til afholdelse af et fælles møde for WTO-ministrene for handel og miljø forud for UNFCCC-konferencen i Johannesburg i 2011; minder om, at UNFCCC er det forum, hvori en international aftale om imødegåelse af klimaændringer skal indgås; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i forbindelse med WTO-forhandlingerne og de bilaterale handelsaftaler at fastholde, at liberaliseringen af handelen, især med naturlige råmaterialer, ikke må udgøre en risiko for den bæredygtige ressourceforvaltning, og at målene om klimabeskyttelse og bevaring af arter skal være en integreret del af aftalerne; opfordrer Kommissionen til med dette for øje at opfordre til afholdelse af et fælles møde for WTO-ministrene for handel og miljø forud for UNFCCC-konferencen i Johannesburg i 2011; minder om, at UNFCCC er det forum, hvori en international aftale om imødegåelse af klimaændringer skal indgås;

| 14. | anser det for mere presserende end nogen sinde, at der tages initiativ til en offentlig debat om oprettelse af en verdensmiljøorganisation; |
| --- | --- |

14.

anser det for mere presserende end nogen sinde, at der tages initiativ til en offentlig debat om oprettelse af en verdensmiljøorganisation;

En stærkere vekselvirkning mellem handel og klimabeskyttelse

| 15. | erkender, at samhandelen kan spille en positiv rolle for udbredelsen af varer og tjenester, som bidrager til beskyttelsen af klimaet; er endvidere af den opfattelse, at klimabeskyttelse og handelsliberalisering kan styrke hinanden via en øget handel med miljøvarer og -tjenester, men at det først er nødvendigt at få opstillet en liste over sådanne varer og tjenester på grundlag af strenge miljøkriterier og i samarbejde med WTO's medlemsstater; |
| --- | --- |

15.

erkender, at samhandelen kan spille en positiv rolle for udbredelsen af varer og tjenester, som bidrager til beskyttelsen af klimaet; er endvidere af den opfattelse, at klimabeskyttelse og handelsliberalisering kan styrke hinanden via en øget handel med miljøvarer og -tjenester, men at det først er nødvendigt at få opstillet en liste over sådanne varer og tjenester på grundlag af strenge miljøkriterier og i samarbejde med WTO's medlemsstater;

| 16. | erkender, at handel er et vigtigt instrument for overførsel af teknologier til udviklingslande; understreger behovet for at mindske hindringerne for »grøn handel«, f.eks. gennem fjernelse af afgifter på »grønne varer« på WTO-plan; |
| --- | --- |

16.

erkender, at handel er et vigtigt instrument for overførsel af teknologier til udviklingslande; understreger behovet for at mindske hindringerne for »grøn handel«, f.eks. gennem fjernelse af afgifter på »grønne varer« på WTO-plan;

| 17. | håber, at EU vil foregå med et godt eksempel ved at fjerne hindringer, såsom told og afgifter, for handel med »grønne« teknologier og miljø- og klimavenlige produkter og fremme miljørigtige varer og tjenesteydelser, bl.a. på basis af Bali-handlingsplanen og Den Grønne Københavnsklimafond; |
| --- | --- |

17.

håber, at EU vil foregå med et godt eksempel ved at fjerne hindringer, såsom told og afgifter, for handel med »grønne« teknologier og miljø- og klimavenlige produkter og fremme miljørigtige varer og tjenesteydelser, bl.a. på basis af Bali-handlingsplanen og Den Grønne Københavnsklimafond;

| 18. | understreger betydningen af innovative grønne teknologier og anerkender den rolle, handelen kan spille i forbindelse med overførslen af sådanne teknologier landene imellem; |
| --- | --- |

18.

understreger betydningen af innovative grønne teknologier og anerkender den rolle, handelen kan spille i forbindelse med overførslen af sådanne teknologier landene imellem;

| 19. | opfordrer EU til at tage føringen i forbindelse med indkredsningen af de største hindringer for udbredelse i udviklingslandene af grønne teknologier, der kan bidrage til at imødegå klimaændringer; |
| --- | --- |

19.

opfordrer EU til at tage føringen i forbindelse med indkredsningen af de største hindringer for udbredelse i udviklingslandene af grønne teknologier, der kan bidrage til at imødegå klimaændringer;

| 20. | erkender, at de forskellige belønningsordninger, der anvendes til at stimulere innovation, ikke alle fremmer teknologioverførsel på samme måde; bemærker endvidere, at det for at sikre, at IPR-systemer ikke hindrer teknologioverførsel, er nødvendigt at tage hånd om bekymringerne for disse rettigheders beskyttelse som følge af svage politiske institutioner og manglende retssikkerhed; anmoder derfor Kommissionen om at undersøge alle innovationsfremmende ordninger, idet den tager hensyn til risikoen for udelukkelse af visse lande, og bruge resultaterne heraf i sit klimadiplomati; |
| --- | --- |

20.

erkender, at de forskellige belønningsordninger, der anvendes til at stimulere innovation, ikke alle fremmer teknologioverførsel på samme måde; bemærker endvidere, at det for at sikre, at IPR-systemer ikke hindrer teknologioverførsel, er nødvendigt at tage hånd om bekymringerne for disse rettigheders beskyttelse som følge af svage politiske institutioner og manglende retssikkerhed; anmoder derfor Kommissionen om at undersøge alle innovationsfremmende ordninger, idet den tager hensyn til risikoen for udelukkelse af visse lande, og bruge resultaterne heraf i sit klimadiplomati;

| 21. | er foruroliget over den fordrejende indvirkning, som statsstøtten til fossile brændstoffer har på verdenshandelen, dens indvirkning på klimaet og dens omkostninger for de offentlige budgetter; hilser G20-landenes tilsagn om gradvist at udfase denne støtte velkommen; |
| --- | --- |

21.

er foruroliget over den fordrejende indvirkning, som statsstøtten til fossile brændstoffer har på verdenshandelen, dens indvirkning på klimaet og dens omkostninger for de offentlige budgetter; hilser G20-landenes tilsagn om gradvist at udfase denne støtte velkommen;

| 22. | ønsker, at Den Europæiske Union påtager sig en ledende international rolle på dette område, og anmoder Kommissionen om snarest at fremsætte forslag om en tidsplan for udfasning af denne støtte i EU, idet det forudsættes, at der sideløbende hermed skal iværksættes sociale og industrielle ledsageforanstaltninger; minder i øvrigt om sin henstilling til Kommissionen og medlemsstaterne om at informere Parlamentet om lån ydet til projekter med en skadelig indvirkning på klimaet af eksportkreditagenturer og Den Europæiske Investeringsbank; |
| --- | --- |

22.

ønsker, at Den Europæiske Union påtager sig en ledende international rolle på dette område, og anmoder Kommissionen om snarest at fremsætte forslag om en tidsplan for udfasning af denne støtte i EU, idet det forudsættes, at der sideløbende hermed skal iværksættes sociale og industrielle ledsageforanstaltninger; minder i øvrigt om sin henstilling til Kommissionen og medlemsstaterne om at informere Parlamentet om lån ydet til projekter med en skadelig indvirkning på klimaet af eksportkreditagenturer og Den Europæiske Investeringsbank;

| 23. | er imod støtte til fossile brændstoffer og opfordrer til øget støtte til vedvarende, miljøvenlig energi og til identifikation og udvikling af decentrale energikilder, især i udviklingslandene; minder i denne forbindelse om G20’s klimapolitiske aftale om udfasning af støtte til fossile brændstoffer og opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en europæisk strategi for gennemførelse heraf med tidsfrister og sociale kompensationsordninger, hvis det er relevant; |
| --- | --- |

23.

er imod støtte til fossile brændstoffer og opfordrer til øget støtte til vedvarende, miljøvenlig energi og til identifikation og udvikling af decentrale energikilder, især i udviklingslandene; minder i denne forbindelse om G20’s klimapolitiske aftale om udfasning af støtte til fossile brændstoffer og opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til en europæisk strategi for gennemførelse heraf med tidsfrister og sociale kompensationsordninger, hvis det er relevant;

Indførelse af mere retfærdige internationale handelspriser og foranstaltninger til hindring af CO2-lækage

| 24. | bemærker, at handelsliberalisering kan komme i konflikt med klimabeskyttelsen, såfremt visse lande søger at opnå en konkurrencemæssig fordel ved at undlade at gøre en indsats for klimabeskyttelse; foreslår derfor en reform af WTO's antidumpingsregler med henblik på at medtage spørgsmålet om miljømæssigt retfærdige priser i overensstemmelse med de globale normer for klimabeskyttelse; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at handelsliberalisering kan komme i konflikt med klimabeskyttelsen, såfremt visse lande søger at opnå en konkurrencemæssig fordel ved at undlade at gøre en indsats for klimabeskyttelse; foreslår derfor en reform af WTO's antidumpingsregler med henblik på at medtage spørgsmålet om miljømæssigt retfærdige priser i overensstemmelse med de globale normer for klimabeskyttelse;

| 25. | finder det beklageligt, at visse lande har kunnet opnå komparative fordele ved at give tilskud til energipriserne og undlade at indføre begrænsninger eller kvoter for CO2-emissioner; påpeger, at disse lande som følge af deres ubegrænsede og dermed relativt billige CO2-emissioner ikke har noget incitament til at tiltræde multilaterale klimaaftaler; |
| --- | --- |

25.

finder det beklageligt, at visse lande har kunnet opnå komparative fordele ved at give tilskud til energipriserne og undlade at indføre begrænsninger eller kvoter for CO2-emissioner; påpeger, at disse lande som følge af deres ubegrænsede og dermed relativt billige CO2-emissioner ikke har noget incitament til at tiltræde multilaterale klimaaftaler;

| 26. | bemærker dog, at klimaforhandlingerne er baseret på princippet om »fælles, men differentieret ansvar«, og at udviklingslandenes uambitiøse klimapolitikker generelt skyldes deres mere begrænsede økonomiske eller teknologiske ressourcer og ikke et ønske om at praktisere miljødumping; |
| --- | --- |

26.

bemærker dog, at klimaforhandlingerne er baseret på princippet om »fælles, men differentieret ansvar«, og at udviklingslandenes uambitiøse klimapolitikker generelt skyldes deres mere begrænsede økonomiske eller teknologiske ressourcer og ikke et ønske om at praktisere miljødumping;

| 27. | anmoder i den forbindelse om, at der udvises omtanke i den europæiske debat om industriel CO2-lækage i relation til EU's emissionshandelsordning (ETS) og om metoder til modvirkning heraf; |
| --- | --- |

27.

anmoder i den forbindelse om, at der udvises omtanke i den europæiske debat om industriel CO2-lækage i relation til EU's emissionshandelsordning (ETS) og om metoder til modvirkning heraf;

| 28. | påpeger, at ifølge Kommissionens seneste meddelelse af 26. maj 2010 (KOM(2010)0265) om dette spørgsmål er kun få industrisektorer særligt udsatte for CO2-lækage, og finder, at en nærmere indkredsning af disse vil kræve en detaljeret analyse af de enkelte sektorer; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at anvende en sådan fremgangsmåde frem for ensartede kvantitative kriterier for alle industrisektorer; |
| --- | --- |

28.

påpeger, at ifølge Kommissionens seneste meddelelse af 26. maj 2010 (KOM(2010)0265) om dette spørgsmål er kun få industrisektorer særligt udsatte for CO2-lækage, og finder, at en nærmere indkredsning af disse vil kræve en detaljeret analyse af de enkelte sektorer; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at anvende en sådan fremgangsmåde frem for ensartede kvantitative kriterier for alle industrisektorer;

| 29. | understreger, at der ikke findes en universalløsning for de industrisektorer, der ønsker at reducere deres kulstoflækage, og at produktet eller markedsstrukturen er vigtige kriterier, der bør lægges til grund for valget af disponible redskaber (gratis tildeling af kvoter, statsstøtte eller tilpasningsmekanismer ved grænserne); |
| --- | --- |

29.

understreger, at der ikke findes en universalløsning for de industrisektorer, der ønsker at reducere deres kulstoflækage, og at produktet eller markedsstrukturen er vigtige kriterier, der bør lægges til grund for valget af disponible redskaber (gratis tildeling af kvoter, statsstøtte eller tilpasningsmekanismer ved grænserne);

| 30. | finder, at en multilateral klimaaftale vil være det mest hensigtsmæssige instrument til at sikre en internalisering af de negative miljøeksternaliteter med hensyn til CO2, men frygter, at en sådan aftale ikke vil blive opnået i nær fremtid; mener derfor, at Unionen fortsat bør undersøge mulighederne for, med hensyn til de industrisektorer, som reelt er udsat for CO2-lækage, at indføre passende miljøværktøjer, der kan supplere bortauktioneringen af CO2-kvoter inden for EU's emissionshandelsordning (EU-ETS), herunder navnlig en »CO2-inkluderingsmekanisme«, under overholdelse af WTO-reglerne; påpeger, at en sådan mekanisme vil gøre det muligt at bekæmpe risikoen for udflytning af CO2-emissioner til tredjelande; |
| --- | --- |

30.

finder, at en multilateral klimaaftale vil være det mest hensigtsmæssige instrument til at sikre en internalisering af de negative miljøeksternaliteter med hensyn til CO2, men frygter, at en sådan aftale ikke vil blive opnået i nær fremtid; mener derfor, at Unionen fortsat bør undersøge mulighederne for, med hensyn til de industrisektorer, som reelt er udsat for CO2-lækage, at indføre passende miljøværktøjer, der kan supplere bortauktioneringen af CO2-kvoter inden for EU's emissionshandelsordning (EU-ETS), herunder navnlig en »CO2-inkluderingsmekanisme«, under overholdelse af WTO-reglerne; påpeger, at en sådan mekanisme vil gøre det muligt at bekæmpe risikoen for udflytning af CO2-emissioner til tredjelande;

| 31. | fastslår utvetydigt, at afgiftsjusteringer ved grænserne ikke må fungere som et protektionistisk instrument, men som et middel til at nedbringe emissioner; |
| --- | --- |

31.

fastslår utvetydigt, at afgiftsjusteringer ved grænserne ikke må fungere som et protektionistisk instrument, men som et middel til at nedbringe emissioner;

Øget differentiering af produkter efter deres indvirkning på klimaet

| 32. | er af den opfattelse, at EU som verdens største handelsblok er i stand til at fastsætte standarder, som anvendes i hele verden, og går derfor ind for udformning og mere udbredt anvendelse af certificerings- og mærkningsordninger, der tager hensyn til sociale og økologiske kriterier; henleder opmærksomheden på den vellykkede indsats, internationale ikke-statslige organisationer har gjort for at udvikle og fremme sådanne mærker og certifikater, og slår til lyd for en øget anvendelse heraf; |
| --- | --- |

32.

er af den opfattelse, at EU som verdens største handelsblok er i stand til at fastsætte standarder, som anvendes i hele verden, og går derfor ind for udformning og mere udbredt anvendelse af certificerings- og mærkningsordninger, der tager hensyn til sociale og økologiske kriterier; henleder opmærksomheden på den vellykkede indsats, internationale ikke-statslige organisationer har gjort for at udvikle og fremme sådanne mærker og certifikater, og slår til lyd for en øget anvendelse heraf;

| 33. | minder endvidere om, at WTO's bestemmelser giver mulighed for at iværksætte foranstaltninger med henblik på en nærmere præcisering af handelen, hvis det viser sig nødvendigt, hensigtsmæssigt og ikke medfører diskriminering af lande, hvor produktionsvilkårene er identiske; anfører imidlertid, at sådanne præciseringer haster med henblik på iværksættelse af foranstaltninger på grundlag af klimakriterier for ikke-varerelaterede produktionsprocesser og -metoder (PPM) for sådanne produkter; |
| --- | --- |

33.

minder endvidere om, at WTO's bestemmelser giver mulighed for at iværksætte foranstaltninger med henblik på en nærmere præcisering af handelen, hvis det viser sig nødvendigt, hensigtsmæssigt og ikke medfører diskriminering af lande, hvor produktionsvilkårene er identiske; anfører imidlertid, at sådanne præciseringer haster med henblik på iværksættelse af foranstaltninger på grundlag af klimakriterier for ikke-varerelaterede produktionsprocesser og -metoder (PPM) for sådanne produkter;

| 34. | anmoder Kommissionen at udfolde bestræbelser på at få genoptaget debatten i WTO vedrørende PPM og mulighederne for at differentiere mellem produkter i samme kategori alt efter deres CO2-fodaftryk, energiforbrug eller teknologiske standarder; mener, at et sådant initiativ vil kunne accepteres af medlemmerne af WTO, hvis det ledsages af foranstaltninger til lettelse af teknologioverførsel; |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen at udfolde bestræbelser på at få genoptaget debatten i WTO vedrørende PPM og mulighederne for at differentiere mellem produkter i samme kategori alt efter deres CO2-fodaftryk, energiforbrug eller teknologiske standarder; mener, at et sådant initiativ vil kunne accepteres af medlemmerne af WTO, hvis det ledsages af foranstaltninger til lettelse af teknologioverførsel;

| 35. | håber imidlertid, at den manglende klarhed med hensyn til PPM inden for rammerne af WTO ikke vil få EU til at forholde sig passivt, idet det tværtimod bør drage fordel af det råderum, som dette giver; |
| --- | --- |

35.

håber imidlertid, at den manglende klarhed med hensyn til PPM inden for rammerne af WTO ikke vil få EU til at forholde sig passivt, idet det tværtimod bør drage fordel af det råderum, som dette giver;

| 36. | understreger, at der skal gøres en indsats for at sikre, at miljøskadelige virkninger af handel afspejles i priserne, og at »forureneren betaler«-princippet håndhæves; opfordrer indtrængende til, at mærknings- og informationsordninger vedrørende miljøstandarder synkroniseres; |
| --- | --- |

36.

understreger, at der skal gøres en indsats for at sikre, at miljøskadelige virkninger af handel afspejles i priserne, og at »forureneren betaler«-princippet håndhæves; opfordrer indtrængende til, at mærknings- og informationsordninger vedrørende miljøstandarder synkroniseres;

| 37. | hilser derfor Den Europæiske Unions indførelse af bæredygtighedskriterier for importerede og europæisk producerede agrobrændstoffer velkommen; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at udvide denne fremgangsmåde til biomasse og landbrugsprodukter; anmoder om, at der tages højde for de indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er forbundet med agrobrændstoffer, og forventer, at Kommissionen forelægger et forslag inden udgangen af 2010 i overensstemmelse med sit tilsagn herom til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

37.

hilser derfor Den Europæiske Unions indførelse af bæredygtighedskriterier for importerede og europæisk producerede agrobrændstoffer velkommen; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at udvide denne fremgangsmåde til biomasse og landbrugsprodukter; anmoder om, at der tages højde for de indirekte ændringer i arealanvendelsen, der er forbundet med agrobrændstoffer, og forventer, at Kommissionen forelægger et forslag inden udgangen af 2010 i overensstemmelse med sit tilsagn herom til Europa-Parlamentet;

| 38. | slår til lyd for, at der udvikles reelle, bindende bæredygtighedskriterier og -standarder for produktion af biobrændsel og biomasse under hensyntagen til den udledning af klimaforandrende gasser og små partikler, som følger af indirekte ændringer i arealanvendelsen og hele produktionskredsløbet; understreger, at sikringen af fødevareforsyningen har forrang frem for produktionen af biobrændsel, og at det haster med at få sikret en mere bæredygtig politik og praksis vedrørende arealanvendelse gennem en mere holistisk tilgang; |
| --- | --- |

38.

slår til lyd for, at der udvikles reelle, bindende bæredygtighedskriterier og -standarder for produktion af biobrændsel og biomasse under hensyntagen til den udledning af klimaforandrende gasser og små partikler, som følger af indirekte ændringer i arealanvendelsen og hele produktionskredsløbet; understreger, at sikringen af fødevareforsyningen har forrang frem for produktionen af biobrændsel, og at det haster med at få sikret en mere bæredygtig politik og praksis vedrørende arealanvendelse gennem en mere holistisk tilgang;

| 39. | finder det i lyset af biobrændstoffers modsætningsfyldte miljømæssige og sociale konsekvenser afgørende, at der indføres strenge bæredygtighedsstandarder for den internationale handel hermed; |
| --- | --- |

39.

finder det i lyset af biobrændstoffers modsætningsfyldte miljømæssige og sociale konsekvenser afgørende, at der indføres strenge bæredygtighedsstandarder for den internationale handel hermed;

| 40. | glæder sig over indgåelsen af den europæiske aftale om ulovligt fældet træ, og ser frem til fremskridt med de frivillige partnerskabsaftaler; |
| --- | --- |

40.

glæder sig over indgåelsen af den europæiske aftale om ulovligt fældet træ, og ser frem til fremskridt med de frivillige partnerskabsaftaler;

Handelsliberalisering må ikke ske på bekostning af ambitiøse klimapolitikker

| 41. | finder det betænkeligt, at Kommissionen arbejder for en liberalisering af handelen med træ, herunder især en afskaffelse af eksportrestriktionerne, i handelsaftalerne på trods af den øgede risiko for afskovning og den negative indvirkning heraf på klimaet, biodiversiteten, udviklingen og de lokale befolkninger; |
| --- | --- |

41.

finder det betænkeligt, at Kommissionen arbejder for en liberalisering af handelen med træ, herunder især en afskaffelse af eksportrestriktionerne, i handelsaftalerne på trods af den øgede risiko for afskovning og den negative indvirkning heraf på klimaet, biodiversiteten, udviklingen og de lokale befolkninger;

| 42. | understreger især behovet for overensstemmelse mellem på den ene side klima- og biodiversitetsmålene og på den anden side handelsbetingelserne med henblik på at sikre, at f.eks. foranstaltninger til imødegåelse af afskovning er virkningsfulde; |
| --- | --- |

42.

understreger især behovet for overensstemmelse mellem på den ene side klima- og biodiversitetsmålene og på den anden side handelsbetingelserne med henblik på at sikre, at f.eks. foranstaltninger til imødegåelse af afskovning er virkningsfulde;

| 43. | er af den opfattelse, at nye internationale klimabeskyttelsesaftaler skal indeholde faste garantier om begrænsning af den negative miljøpåvirkning fra den internationale handel med træ og om bekæmpelse af afskovningen, hvis omfang giver anledning til bekymring; |
| --- | --- |

43.

er af den opfattelse, at nye internationale klimabeskyttelsesaftaler skal indeholde faste garantier om begrænsning af den negative miljøpåvirkning fra den internationale handel med træ og om bekæmpelse af afskovningen, hvis omfang giver anledning til bekymring;

Fuldstændig integrering af transport i problematikken om handel og klima

| 44. | beklager, at det nuværende handelssystem fører til en global arbejds- og produktionsdeling, som er baseret på et meget omfattende transportelement, der ikke bærer sine egne miljøomkostninger; slår til lyd for, at klimaomkostninger forbundet med international transport internaliseres i transportpriserne, det være sig via beskatning eller afgiftsbelagte kvotehandelsordninger; udtrykker tilfredshed med, at luftfarten snart vil blive inddraget i EU ETS, og forventer, at Kommissionen tager et lignende initiativ for søtransporten inden 2011 med henblik på ikrafttrædelse i 2013, hvis det viser sig umuligt at iværksætte en global mekanisme på dette tidspunkt; beklager, at det brændstof, der forbruges ved oversøisk godstransport, er fritaget for afgifter; slår til lyd for indførelse afgifter på dette brændstof og på disse produkter, herunder navnlig på luftfragtsprodukter; forventer desuden, at Kommissionen tager initiativ til at sætte spørgsmålstegn ved støtten til de mest forurenende former for transport i form af f.eks. afgiftsfritagelse for flybenzin; |
| --- | --- |

44.

beklager, at det nuværende handelssystem fører til en global arbejds- og produktionsdeling, som er baseret på et meget omfattende transportelement, der ikke bærer sine egne miljøomkostninger; slår til lyd for, at klimaomkostninger forbundet med international transport internaliseres i transportpriserne, det være sig via beskatning eller afgiftsbelagte kvotehandelsordninger; udtrykker tilfredshed med, at luftfarten snart vil blive inddraget i EU ETS, og forventer, at Kommissionen tager et lignende initiativ for søtransporten inden 2011 med henblik på ikrafttrædelse i 2013, hvis det viser sig umuligt at iværksætte en global mekanisme på dette tidspunkt; beklager, at det brændstof, der forbruges ved oversøisk godstransport, er fritaget for afgifter; slår til lyd for indførelse afgifter på dette brændstof og på disse produkter, herunder navnlig på luftfragtsprodukter; forventer desuden, at Kommissionen tager initiativ til at sætte spørgsmålstegn ved støtten til de mest forurenende former for transport i form af f.eks. afgiftsfritagelse for flybenzin;

| 45. | bemærker, at CO2-emissioner forårsaget af international handel kan nedbringes i væsentligt omfang; opfordrer til, at de herved skabte transport- og miljøomkostninger lægges på varernes pris (internalisering af eksterne omkostninger), især ved at indarbejde skibsfarten, der tegner sig for 90 % af transporten inden for international handel, i EU's emissionshandelsordning (ETS); |
| --- | --- |

45.

bemærker, at CO2-emissioner forårsaget af international handel kan nedbringes i væsentligt omfang; opfordrer til, at de herved skabte transport- og miljøomkostninger lægges på varernes pris (internalisering af eksterne omkostninger), især ved at indarbejde skibsfarten, der tegner sig for 90 % af transporten inden for international handel, i EU's emissionshandelsordning (ETS);

| 46. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at opnå en juridisk bindende aftale om reduktion af skibsfartens emissioner inden for rammerne af IMO; |
| --- | --- |

46.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at opnå en juridisk bindende aftale om reduktion af skibsfartens emissioner inden for rammerne af IMO;

| 47. | finder det vigtigt, at de internationale forpligtelser til at nedbringe udledningen af drivhusgasser også kommer til at gælde for international luftfart og skibsfart; |
| --- | --- |

47.

finder det vigtigt, at de internationale forpligtelser til at nedbringe udledningen af drivhusgasser også kommer til at gælde for international luftfart og skibsfart;

| 48. | understreger, at stigningen i CO2-emissioner fra transport og international handel undergraver virkningen af EU's klimaændringsstrategi; er af den opfattelse, at dette er et vægtigt argument for at skifte fra en eksportstyret udviklingsstrategi til en intern udvikling baseret på diversificeret og lokalt forbrug og produktion i udviklingslandene; erindrer om, at en sådan strategi vil have positive virkninger på beskæftigelsen både i EU og i udviklingslandene; |
| --- | --- |

48.

understreger, at stigningen i CO2-emissioner fra transport og international handel undergraver virkningen af EU's klimaændringsstrategi; er af den opfattelse, at dette er et vægtigt argument for at skifte fra en eksportstyret udviklingsstrategi til en intern udvikling baseret på diversificeret og lokalt forbrug og produktion i udviklingslandene; erindrer om, at en sådan strategi vil have positive virkninger på beskæftigelsen både i EU og i udviklingslandene;

| 49. | anfører, at så længe klimaomkostninger ikke er indregnet i transportpriserne, bør man i højere grad satse på at fremme den bæredygtige lokale produktion, især via bedre informering af forbrugerne; |
| --- | --- |

49.

anfører, at så længe klimaomkostninger ikke er indregnet i transportpriserne, bør man i højere grad satse på at fremme den bæredygtige lokale produktion, især via bedre informering af forbrugerne;

Fremme af redskaber som sikrer overensstemmelse mellem handel og klima

| 50. | kræver med henblik på at sikre kohærens mellem EU's handels- og klimapolitikker, at der gøres status over CO2-balancen i forbindelse med hver enkelt handelspolitik, således at den pågældende politik eventuelt ændres for at forbedre denne balance, samt at der iværksættes obligatoriske udligningsforanstaltninger - med hensyn til politisk, teknologisk og økonomisk samarbejde - hvis balancen er negativ for klimaet; |
| --- | --- |

50.

kræver med henblik på at sikre kohærens mellem EU's handels- og klimapolitikker, at der gøres status over CO2-balancen i forbindelse med hver enkelt handelspolitik, således at den pågældende politik eventuelt ændres for at forbedre denne balance, samt at der iværksættes obligatoriske udligningsforanstaltninger - med hensyn til politisk, teknologisk og økonomisk samarbejde - hvis balancen er negativ for klimaet;

| 51. | opfordrer EU til at anvende de omfattende miljøbestemmelser i bilaterale og regionale handelsaftaler som et udviklingsredskab og dermed understrege behovet for korrekt gennemførelse af miljøklausuler og samarbejdsmekanismer til fremme af teknologioverførsel, faglig bistand og kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

51.

opfordrer EU til at anvende de omfattende miljøbestemmelser i bilaterale og regionale handelsaftaler som et udviklingsredskab og dermed understrege behovet for korrekt gennemførelse af miljøklausuler og samarbejdsmekanismer til fremme af teknologioverførsel, faglig bistand og kapacitetsopbygning;

| 52. | opfordrer Kommissionen til systematisk at indføje miljøklausuler i handelsaftaler, der indgås med tredjelande, navnlig med henblik på nedbringelse af CO2-emissionerne og på overførsel af lavemissionsteknologi; |
| --- | --- |

52.

opfordrer Kommissionen til systematisk at indføje miljøklausuler i handelsaftaler, der indgås med tredjelande, navnlig med henblik på nedbringelse af CO2-emissionerne og på overførsel af lavemissionsteknologi;

| 53. | hilser indførelsen af en klimaændringsdimension i bæredygtighedsvurderingerne af handelsaftaler velkommen; konstaterer imidlertid, at bæredygtighedsvurderingen i visse tilfælde, såsom ved Euro-Middelhavs-frihandelsaftalen, har vist, at aftalen ville få skadelig indvirkning på klimaet, uden at der blev taget højde for, inden aftalen blev indgået; mener, at handelsaftaler under ingen omstændigheder bør undergrave multilaterale miljøaftaler (MEA'er); |
| --- | --- |

53.

hilser indførelsen af en klimaændringsdimension i bæredygtighedsvurderingerne af handelsaftaler velkommen; konstaterer imidlertid, at bæredygtighedsvurderingen i visse tilfælde, såsom ved Euro-Middelhavs-frihandelsaftalen, har vist, at aftalen ville få skadelig indvirkning på klimaet, uden at der blev taget højde for, inden aftalen blev indgået; mener, at handelsaftaler under ingen omstændigheder bør undergrave multilaterale miljøaftaler (MEA'er);

| 54. | mener, at der skal indføres miljøkriterier i forbindelse med reformen af GSP; |
| --- | --- |

54.

mener, at der skal indføres miljøkriterier i forbindelse med reformen af GSP;

| 55. | er af den opfattelse, at Kommissionen bør følge en harmoniseret ramme for forhandlingsstrategierne i forbindelse med handels- og miljøpolitikken, således at partnerne ikke får anledning til at nære bekymring for handelsbarrierer, samtidig med at det sikres, at de bindende mål for bekæmpelse af klimaforandringer overholdes; |
| --- | --- |

55.

er af den opfattelse, at Kommissionen bør følge en harmoniseret ramme for forhandlingsstrategierne i forbindelse med handels- og miljøpolitikken, således at partnerne ikke får anledning til at nære bekymring for handelsbarrierer, samtidig med at det sikres, at de bindende mål for bekæmpelse af klimaforandringer overholdes;

| 56. | mener, at »klimadiplomatiet« bør anvendes på en mere intensiv og konsekvent måde inden for rammerne af EU's handelsforbindelser med stater, der ikke er bundet af multilaterale miljøbeskyttelsesaftaler; |
| --- | --- |

56.

mener, at »klimadiplomatiet« bør anvendes på en mere intensiv og konsekvent måde inden for rammerne af EU's handelsforbindelser med stater, der ikke er bundet af multilaterale miljøbeskyttelsesaftaler;

Konsekvent fremfærd fra EU's side på handels- og klimaområdet over for udviklingslandene

| 57. | erkender, at bestræbelserne på at skabe konsekvens i EU's handels- og klimapolitik af partnerlandene kan bruges eller opfattes som en indirekte måde at reducere vores import og øge vores eksport på; |
| --- | --- |

57.

erkender, at bestræbelserne på at skabe konsekvens i EU's handels- og klimapolitik af partnerlandene kan bruges eller opfattes som en indirekte måde at reducere vores import og øge vores eksport på;

| 58. | understreger derfor, at det er vigtigt at forhandle med disse lande om enhver foranstaltning, som Unionen måtte have til hensigt at iværksætte, især grænsetilpasningsforanstaltninger, og at det er nødvendigt for Unionen at opfylde sine tilsagn om klimahjælp til udviklingslandene; |
| --- | --- |

58.

understreger derfor, at det er vigtigt at forhandle med disse lande om enhver foranstaltning, som Unionen måtte have til hensigt at iværksætte, især grænsetilpasningsforanstaltninger, og at det er nødvendigt for Unionen at opfylde sine tilsagn om klimahjælp til udviklingslandene;

| 59. | er i den forbindelse foruroliget over, at en del af den »hurtige startfinansiering«, som de europæiske lande afgav løfte om på klimatopmødet i København, tages fra deres bevillinger til offentlig udviklingsstøtte og ydes i form af lån, hvilket er i modstrid med Parlamentets krav; opfordrer Kommissionen til at udarbejder en rapport om denne finansiering, som kan gøre det muligt at fastslå, hvorvidt den faktiske situation afspejler de afgivne tilsagn og Parlamentets krav; opfordrer endvidere til en bedre koordinering af finansieringen hvad angår dens tematiske og geografiske anvendelse; |
| --- | --- |

59.

er i den forbindelse foruroliget over, at en del af den »hurtige startfinansiering«, som de europæiske lande afgav løfte om på klimatopmødet i København, tages fra deres bevillinger til offentlig udviklingsstøtte og ydes i form af lån, hvilket er i modstrid med Parlamentets krav; opfordrer Kommissionen til at udarbejder en rapport om denne finansiering, som kan gøre det muligt at fastslå, hvorvidt den faktiske situation afspejler de afgivne tilsagn og Parlamentets krav; opfordrer endvidere til en bedre koordinering af finansieringen hvad angår dens tematiske og geografiske anvendelse;

| 60. | minder om industrilandenes, herunder EU-landenes tilsagn om at gøre sig overvejelser om innovative former for finansiering til bekæmpelse af klimaændringer; |
| --- | --- |

60.

minder om industrilandenes, herunder EU-landenes tilsagn om at gøre sig overvejelser om innovative former for finansiering til bekæmpelse af klimaændringer;

| 61. | er overbevist om, at foranstaltningerne til bekæmpelse af klimaændringer skal baseres på princippet om solidaritet mellem industrialiserede lande og udviklingslandene og eventuelt på et tættere samarbejde mellem FN, WTO og de øvrige Bretton Woods-institutioner; opfordrer derfor til, at udviklingslandene, vækstlandene og de industrialiserede lande i fællesskab udarbejder en overordnet strategi for emissionshandel og beskatning af energi og drivhusgasemissioner, dels for at forhindre virksomhederne i at flytte væk (CO2-lækage) og dels for at generere midler til at finansiere foranstaltninger til bekæmpelse og reduktion af klimaændringer og tilpasning til deres følger; |
| --- | --- |

61.

er overbevist om, at foranstaltningerne til bekæmpelse af klimaændringer skal baseres på princippet om solidaritet mellem industrialiserede lande og udviklingslandene og eventuelt på et tættere samarbejde mellem FN, WTO og de øvrige Bretton Woods-institutioner; opfordrer derfor til, at udviklingslandene, vækstlandene og de industrialiserede lande i fællesskab udarbejder en overordnet strategi for emissionshandel og beskatning af energi og drivhusgasemissioner, dels for at forhindre virksomhederne i at flytte væk (CO2-lækage) og dels for at generere midler til at finansiere foranstaltninger til bekæmpelse og reduktion af klimaændringer og tilpasning til deres følger;

| 62. | understreger, at øget teknologioverførsel til udviklingslande som et middel til at løse kulstoflækage-problemet vil være en vigtig del af en klimaordning for tiden efter 2012; beklager, at teknologioverførsel kun udgør en lille del af den officielle udviklingsbistand; opfordrer medlemsstaterne til at yde udviklingslande mere faglig og finansiel bistand for at sætte dem i stand til at håndtere konsekvenserne af klimaændringer, overholde klimarelaterede standarder og inkludere de nyeste udviklingskonsekvensanalyser af standarder, mærkning og certificering; |
| --- | --- |

62.

understreger, at øget teknologioverførsel til udviklingslande som et middel til at løse kulstoflækage-problemet vil være en vigtig del af en klimaordning for tiden efter 2012; beklager, at teknologioverførsel kun udgør en lille del af den officielle udviklingsbistand; opfordrer medlemsstaterne til at yde udviklingslande mere faglig og finansiel bistand for at sætte dem i stand til at håndtere konsekvenserne af klimaændringer, overholde klimarelaterede standarder og inkludere de nyeste udviklingskonsekvensanalyser af standarder, mærkning og certificering;

*

* *

| 63. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter, samt til eksekutivsekretæren for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og til den 16. konference for parterne i Kyotoprotokollen (COP16). |
| --- | --- |

63.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter, samt til eksekutivsekretæren for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og til den 16. konference for parterne i Kyotoprotokollen (COP16).

---

(1)  Climate Change 2007: Synthesis Report; redigeret af Rajendra K. Pachauri og Andy Reisinger, Genève 2007, http://www.ipcc.ch/pdf/assessment-report/ar4/syr/ar4_syr.pdf [dansk oversættelse: »Klimaændringer 2007: Synteserapport«: http://www.dmi.dk/dmi/syrspmdkweb.pdf] og arbejdsgrupperapporterne: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I, redigeret af S. Solomon, D. Qin, M. Manning, Z. Chen, M. Marquis, K. Averyt, M. Tignor og H.L. Miller, Jr.; Impacts, Adaptation and Vulnerability, Contribution of Working Group II, redigeret af M. Parry, O. Canziani, J. Palutikof, P. van der Linden og C. Hanson; Mitigation of Climate Change, Contribution of Working Group III, redigeret af B. Metz, O. Davidson, P. Bosch, R. Dave og L. Meyer.

(2)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0019.

(3)  EUT C 297 E af 20.11.2008, s. 193.

(4)  EUT C 160 af 19.6.2010, s. 1 og 8.

(5)  http://www.agassessment.org/

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/101

---

Torsdag den 25. november 2010Virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler

P7_TA(2010)0446

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om virksomhedernes sociale ansvar i internationale handelsaftaler (2009/2201(INI))

2012/C 99 E/19

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 12, 21, 28, 29, 30 og 31 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 12, 21, 28, 29, 30 og 31 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 2, 3 og 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 2, 3 og 6,

| — | der henviser til artikel 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 og 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale selskaber, trepartserklæringen om principperne vedrørende de multinationale virksomheder og socialpolitikken, som Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) har vedtaget, og adfærdskodekser, der er vedtaget inden for rammerne af internationale organisationer som FAO, WHO og Verdensbanken, samt den indsats, der gøres under UNCTAD's auspicier for at regulere til virksomhedsaktiviteter i udviklingslande, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's retningslinjer for multinationale selskaber, trepartserklæringen om principperne vedrørende de multinationale virksomheder og socialpolitikken, som Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) har vedtaget, og adfærdskodekser, der er vedtaget inden for rammerne af internationale organisationer som FAO, WHO og Verdensbanken, samt den indsats, der gøres under UNCTAD's auspicier for at regulere til virksomhedsaktiviteter i udviklingslande,

| — | der henviser til FN's Global Compact-initiativ, der blev lanceret i september 2000, FN's generalsekretærs rapport af 10. august 2005 om globale partnerskaber og bedre samarbejde mellem FN og alle relevante partnere, navnlig den private sektor (05-45706 (E) 020905), meddelelsen af 9. oktober 2006 fra FN’s Global Compact- og Global Reporting-initiativ samt FN's principper for ansvarlige investeringer, der blev lanceret i januar 2006 og koordineres af UNEP Finance Initiative og FN's Global Compact, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Global Compact-initiativ, der blev lanceret i september 2000, FN's generalsekretærs rapport af 10. august 2005 om globale partnerskaber og bedre samarbejde mellem FN og alle relevante partnere, navnlig den private sektor (05-45706 (E) 020905), meddelelsen af 9. oktober 2006 fra FN’s Global Compact- og Global Reporting-initiativ samt FN's principper for ansvarlige investeringer, der blev lanceret i januar 2006 og koordineres af UNEP Finance Initiative og FN's Global Compact,

| — | der henviser til FN's standarder for transnationale selskabers og andre erhvervsvirksomheders ansvar på menneskerettighedsområdet (vedtaget i december 2003) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's standarder for transnationale selskabers og andre erhvervsvirksomheders ansvar på menneskerettighedsområdet (vedtaget i december 2003) (1),

| — | der henviser til Global Reporting-initiativet (GRI), der blev lanceret i 1997 (2), de ajourførte G3-retningslinjer for bæredygtighed og rapportering, der blev offentliggjort den 5. oktober 2006, og de G4-retningslinjer, der er ved at blive udarbejdet af GRI, |
| --- | --- |

—

der henviser til Global Reporting-initiativet (GRI), der blev lanceret i 1997 (2), de ajourførte G3-retningslinjer for bæredygtighed og rapportering, der blev offentliggjort den 5. oktober 2006, og de G4-retningslinjer, der er ved at blive udarbejdet af GRI,

| — | der henviser til resultaterne af FN's verdenstopmøde om bæredygtig udvikling i 2002 i Johannesburg, navnlig opfordringen til initiativer med hensyn til virksomhedernes ansvar, og Rådets konklusioner af 3. december 2002 om opfølgningen på topmødet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af FN's verdenstopmøde om bæredygtig udvikling i 2002 i Johannesburg, navnlig opfordringen til initiativer med hensyn til virksomhedernes ansvar, og Rådets konklusioner af 3. december 2002 om opfølgningen på topmødet (3),

| — | der henviser til FN’s højkommissær for menneskerettigheders rapport af 15. februar 2005 om multinationale virksomheders og andre erhvervsvirksomheders ansvar på menneskerettighedsområdet (E/CN.4/2005/91, 2005), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s højkommissær for menneskerettigheders rapport af 15. februar 2005 om multinationale virksomheders og andre erhvervsvirksomheders ansvar på menneskerettighedsområdet (E/CN.4/2005/91, 2005),

| — | der henviser til rapport af 7. april 2008 fra FN's generalsekretærs særlige repræsentant på området menneskerettigheder og transnationale selskaber og andre virksomheder om fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder, borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, herunder retten til udvikling (A/HRC/8/5 2008), og det igangværende arbejde med den næste rapport, som er planlagt til 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 7. april 2008 fra FN's generalsekretærs særlige repræsentant på området menneskerettigheder og transnationale selskaber og andre virksomheder om fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder, borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, herunder retten til udvikling (A/HRC/8/5 2008), og det igangværende arbejde med den næste rapport, som er planlagt til 2011,

| — | der henviser til rapport af 9. april 2010 fra generalsekretærens særlige repræsentant på området menneskerettigheder og transnationale selskaber og andre virksomheder om erhvervsvirksomheder og menneskerettigheder og yderligere foranstaltninger med henblik på overholdelse af »Protect, Respect and Remedy«-rammen(A/HRC/14/27), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 9. april 2010 fra generalsekretærens særlige repræsentant på området menneskerettigheder og transnationale selskaber og andre virksomheder om erhvervsvirksomheder og menneskerettigheder og yderligere foranstaltninger med henblik på overholdelse af »Protect, Respect and Remedy«-rammen(A/HRC/14/27),

| — | der henviser til referencerammerne og certificerings- og mærkningsordningerne angående virksomhedernes adfærd med hensyn til bæredygtig udvikling, klimaændringer og fattigdomsbekæmpelse, såsom SA 8000-standarden, der vedrører forbud mod børnearbejde, og AFNOR’s og ISO’s standarder for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til referencerammerne og certificerings- og mærkningsordningerne angående virksomhedernes adfærd med hensyn til bæredygtig udvikling, klimaændringer og fattigdomsbekæmpelse, såsom SA 8000-standarden, der vedrører forbud mod børnearbejde, og AFNOR’s og ISO’s standarder for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Kimberley-processen angående kontrol med handelen med uslebne diamanter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kimberley-processen angående kontrol med handelen med uslebne diamanter,

| — | der henviser til de initiativer, der er taget i forskellige medlemsstater for at fremme virksomhedernes sociale ansvar (VSA), og navnlig til, at der i Danmark er oprettet et offentligt center for VSA, som koordinerer regeringens lovgivningsinitiativer til fremme af VSA og udarbejder praktiske værktøjer for virksomhederne (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til de initiativer, der er taget i forskellige medlemsstater for at fremme virksomhedernes sociale ansvar (VSA), og navnlig til, at der i Danmark er oprettet et offentligt center for VSA, som koordinerer regeringens lovgivningsinitiativer til fremme af VSA og udarbejder praktiske værktøjer for virksomhederne (4),

| — | der henviser til den internationale konvention fra 1966 om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder, FN-erklæringen om de oprindelige folks rettigheder, vedtaget ved Generalforsamlingens resolution 61/295 den 13. september 2007, og FN-konventionen fra 1989 om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention fra 1966 om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, konventionen fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder, FN-erklæringen om de oprindelige folks rettigheder, vedtaget ved Generalforsamlingens resolution 61/295 den 13. september 2007, og FN-konventionen fra 1989 om barnets rettigheder,

| — | der henviser til de internationale miljøaftaler, f.eks. Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1987), Baselkonventionen om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald (1999), Cartagenaprotokollen om biosikkerhed (2000) og Kyotoprotokollen (1997), |
| --- | --- |

—

der henviser til de internationale miljøaftaler, f.eks. Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1987), Baselkonventionen om kontrol med grænseoverskridende transport af farligt affald (1999), Cartagenaprotokollen om biosikkerhed (2000) og Kyotoprotokollen (1997),

| — | der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 14. marts 2003 om grønbogen om fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar, |
| --- | --- |

—

der henviser til Regionsudvalgets udtalelse af 14. marts 2003 om grønbogen om fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar,

| — | der henviser til endelig rapport og henstillinger den 29. juni 2004 fra det europæiske interessentforum om virksomhedernes sociale ansvar, herunder henstilling nr. 7, som støtter bestræbelserne på at tilvejebringe en passende retlig ramme, |
| --- | --- |

—

der henviser til endelig rapport og henstillinger den 29. juni 2004 fra det europæiske interessentforum om virksomhedernes sociale ansvar, herunder henstilling nr. 7, som støtter bestræbelserne på at tilvejebringe en passende retlig ramme,

| — | der henviser til Bruxelleskonventionen fra 1968, som konsolideret ved Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretslige område (5), og Kommissionens grønbog af 21. april 2009 om revision af forordning (EF) nr. 44/2001, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bruxelleskonventionen fra 1968, som konsolideret ved Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22. december 2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretslige område (5), og Kommissionens grønbog af 21. april 2009 om revision af forordning (EF) nr. 44/2001,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog »Fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar« (KOM(2001)0366), som blev fulgt op med grønbogen med titlen: »Meddelelse fra Kommissionen om virksomhedernes sociale ansvar: Virksomhedernes bidrag til bæredygtig udvikling« (KOM(2002)0347), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog »Fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar« (KOM(2001)0366), som blev fulgt op med grønbogen med titlen: »Meddelelse fra Kommissionen om virksomhedernes sociale ansvar: Virksomhedernes bidrag til bæredygtig udvikling« (KOM(2002)0347),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling 2001/453/EF af 30. maj 2001 om anerkendelse, måling og offentliggørelse af miljøspørgsmål i virksomheders årsregnskaber og årsberetninger (6), (meddelt under nummer K(2001)1495), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling 2001/453/EF af 30. maj 2001 om anerkendelse, måling og offentliggørelse af miljøspørgsmål i virksomheders årsregnskaber og årsberetninger (6), (meddelt under nummer K(2001)1495),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2004 med titlen »Den sociale dimension af globaliseringen - EU’s politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne« (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2004 med titlen »Den sociale dimension af globaliseringen - EU’s politiske bidrag til at sprede fordelene til alle borgerne« (KOM(2004)0383),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. marts 2006 til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen: »Gennemførelse af partnerskabet for vækst og beskæftigelse: at gøre Europa til et ekspertisecenter for virksomhedernes sociale ansvar« (KOM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. marts 2006 til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen: »Gennemførelse af partnerskabet for vækst og beskæftigelse: at gøre Europa til et ekspertisecenter for virksomhedernes sociale ansvar« (KOM(2006)0136),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. maj 2006 med titlen »Fremme af anstændigt arbejde for alle - EU's bidrag til gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden« (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. maj 2006 med titlen »Fremme af anstændigt arbejde for alle - EU's bidrag til gennemførelsen af dagsordenen for anstændigt arbejde i verden« (KOM(2006)0249),

| — | der henviser til den generelle toldpræferenceordning (GSP), der har været i kraft siden 1. januar 2006, og som giver toldfri adgang eller toldnedsættelse til en lang række produkter og desuden rummer et nyt incitament til støtte af sårbare lande, der har særlige handelsmæssige, finansielle eller udviklingsmæssige behov, |
| --- | --- |

—

der henviser til den generelle toldpræferenceordning (GSP), der har været i kraft siden 1. januar 2006, og som giver toldfri adgang eller toldnedsættelse til en lang række produkter og desuden rummer et nyt incitament til støtte af sårbare lande, der har særlige handelsmæssige, finansielle eller udviklingsmæssige behov,

| — | der henviser til punkt 13 i frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea, der blev undertegnet i oktober 2009, hvorefter parterne skal lette og fremme handel med varer, der bidrager til bæredygtig udvikling, herunder varer, som indgår i ordninger som eksempelvis fair og etisk handel, og varer, der involverer virksomhedernes sociale ansvar og deres forpligtelse til at stå til regnskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til punkt 13 i frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea, der blev undertegnet i oktober 2009, hvorefter parterne skal lette og fremme handel med varer, der bidrager til bæredygtig udvikling, herunder varer, som indgår i ordninger som eksempelvis fair og etisk handel, og varer, der involverer virksomhedernes sociale ansvar og deres forpligtelse til at stå til regnskab,

| — | der henviser til artikel 270, stk. 3, i frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Colombia og Peru, der blev undertegnet i marts 2010, hvorefter parterne er enige om at fremme god forretningsskik i forbindelse med virksomhedernes sociale ansvar, og til aftalens artikel 270, stk. 4, hvorefter parterne anerkender, at fleksible, frivillige og incitament-baserede mekanismer kan bidrage til kohærens mellem handelspraksisser og målsætningerne for et bæredygtigt miljø, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 270, stk. 3, i frihandelsaftalen mellem Den Europæiske Union og Colombia og Peru, der blev undertegnet i marts 2010, hvorefter parterne er enige om at fremme god forretningsskik i forbindelse med virksomhedernes sociale ansvar, og til aftalens artikel 270, stk. 4, hvorefter parterne anerkender, at fleksible, frivillige og incitament-baserede mekanismer kan bidrage til kohærens mellem handelspraksisser og målsætningerne for et bæredygtigt miljø,

| — | der henviser til Rådets resolution af 3. december 2001 om opfølgning af grønbogen om fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 3. december 2001 om opfølgning af grønbogen om fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar (7),

| — | der henviser til Rådets resolution af 6. februar 2003 om virksomhedernes sociale ansvar (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 6. februar 2003 om virksomhedernes sociale ansvar (8),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2005/600/EF af 12. juli 2005 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, der anbefaler medlemsstaterne at tilskynde virksomhederne til at udvikle VSA (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2005/600/EF af 12. juli 2005 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, der anbefaler medlemsstaterne at tilskynde virksomhederne til at udvikle VSA (9),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. juni 2010 om børnearbejde (10),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 761/2001 af 19. marts 2001 om organisationers frivillige deltagelse i en fællesskabsordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS) (11),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF af 18. juni 2003 om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse selskabsformer, banker og andre penge- og finansieringsinstitutter samt forsikringsselskaber (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/51/EF af 18. juni 2003 om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber for visse selskabsformer, banker og andre penge- og finansieringsinstitutter samt forsikringsselskaber (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 1999 om en adfærdskodeks for europæiske virksomheder i udviklingslandene (14), hvori det anbefales, at der udarbejdes en europæisk adfærdskodeks støttet af en europæisk håndhævelsesmekanisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 1999 om en adfærdskodeks for europæiske virksomheder i udviklingslandene (14), hvori det anbefales, at der udarbejdes en europæisk adfærdskodeks støttet af en europæisk håndhævelsesmekanisme,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2001 om åbenhed og demokrati inden for international handel (15), hvori det kræves, at WTO respekterer ILO’s grundlæggende arbejdsmarkedsnormer og accepterer ILO’s afgørelser, herunder eventuelle sanktioner, der pålægges i forbindelse med alvorlige overtrædelser af de grundlæggende arbejdsmarkedsnormer, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2001 om åbenhed og demokrati inden for international handel (15), hvori det kræves, at WTO respekterer ILO’s grundlæggende arbejdsmarkedsnormer og accepterer ILO’s afgørelser, herunder eventuelle sanktioner, der pålægges i forbindelse med alvorlige overtrædelser af de grundlæggende arbejdsmarkedsnormer,

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og forbedring af de sociale styringssystemer i en globaliseret økonomi (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2002 om Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og forbedring af de sociale styringssystemer i en globaliseret økonomi (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. maj 2003 om Kommissionens meddelelse om virksomhedernes sociale ansvar: Virksomhedernes bidrag til bæredygtig udvikling (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. maj 2003 om Kommissionens meddelelse om virksomhedernes sociale ansvar: Virksomhedernes bidrag til bæredygtig udvikling (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2005 om udnyttelse af børn i udviklingslandene, med særligt fokus på børnearbejde (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2005 om udnyttelse af børn i udviklingslandene, med særligt fokus på børnearbejde (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2005 om globaliseringens sociale dimension (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2005 om globaliseringens sociale dimension (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om retfærdig handel og udvikling (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2006 om retfærdig handel og udvikling (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2007 om virksomhedernes sociale ansvar: et nyt partnerskab (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2007 om virksomhedernes sociale ansvar: et nyt partnerskab (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om fremme af anstændigt arbejde for alle (22), hvori der opfordres til, at der med henblik på at fremme anstændigt arbejde medtages grundlæggende arbejdstagerrettigheder i EU’s handelsaftaler, navnlig i bilaterale aftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. maj 2007 om fremme af anstændigt arbejde for alle (22), hvori der opfordres til, at der med henblik på at fremme anstændigt arbejde medtages grundlæggende arbejdstagerrettigheder i EU’s handelsaftaler, navnlig i bilaterale aftaler,

| — | der henviser til høringen om virksomhedernes sociale ansvar i en international handel, afholdt af Europa-Parlamentet den 23. februar 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til høringen om virksomhedernes sociale ansvar i en international handel, afholdt af Europa-Parlamentet den 23. februar 2010,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 48, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 48,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A7-0317/2010),

| A. | der henviser til, at virksomheder og deres filialer er en af hovedaktørerne i den økonomiske globalisering og den internationale handel, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at virksomheder og deres filialer er en af hovedaktørerne i den økonomiske globalisering og den internationale handel,

| B. | der henviser til OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder fra 2000 og ajourføringen heraf fra 2010, som er henstillinger fra regeringerne til virksomhederne med frivillige standarder for ansvarlig adfærd inden for rammerne af gældende lov, navnlig med hensyn til beskæftigelse, forbindelser med arbejdsmarkedets parter, menneskerettigheder, miljø, forbrugernes interesser, bekæmpelse af korruption og skatteunddragelse, |
| --- | --- |

B.

der henviser til OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder fra 2000 og ajourføringen heraf fra 2010, som er henstillinger fra regeringerne til virksomhederne med frivillige standarder for ansvarlig adfærd inden for rammerne af gældende lov, navnlig med hensyn til beskæftigelse, forbindelser med arbejdsmarkedets parter, menneskerettigheder, miljø, forbrugernes interesser, bekæmpelse af korruption og skatteunddragelse,

| C. | der henviser til, at ILO's trepartserklæring om multinationale virksomheder har til formål at vejlede regeringerne, de multinationale virksomheder og arbejdstagerne inden for områder som beskæftigelse, uddannelse, arbejdsvilkår og faglige relationer og omfatter et tilsagn fra staterne om at respektere og fremme de fire grundlæggende arbejdsstandarder: organisationsfriheden og retten til kollektive forhandlinger, afskaffelse af alle former for tvangsarbejde, afskaffelse af børnearbejde og afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ILO's trepartserklæring om multinationale virksomheder har til formål at vejlede regeringerne, de multinationale virksomheder og arbejdstagerne inden for områder som beskæftigelse, uddannelse, arbejdsvilkår og faglige relationer og omfatter et tilsagn fra staterne om at respektere og fremme de fire grundlæggende arbejdsstandarder: organisationsfriheden og retten til kollektive forhandlinger, afskaffelse af alle former for tvangsarbejde, afskaffelse af børnearbejde og afskaffelse af forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse,

| D. | der henviser til, at FN’s Global Compact i sine 10 principper opfordrer virksomhederne til at tilslutte sig, støtte og inden for deres indflydelsessfære gennemføre et sæt grundlæggende værdier med hensyn til menneskerettigheder, grundlæggende arbejdsstandarder, miljø og bekæmpelse af korruption, som virksomhederne skal forpligte sig på, og som de skal integrere i der virksomhedsaktiviteter på frivilligt grundlag, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN’s Global Compact i sine 10 principper opfordrer virksomhederne til at tilslutte sig, støtte og inden for deres indflydelsessfære gennemføre et sæt grundlæggende værdier med hensyn til menneskerettigheder, grundlæggende arbejdsstandarder, miljø og bekæmpelse af korruption, som virksomhederne skal forpligte sig på, og som de skal integrere i der virksomhedsaktiviteter på frivilligt grundlag,

| E. | der henviser til det igangværende arbejde med ajourføring af OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder, navnlig dem, der vedrører forbedring af de nationale kontaktpunkter og en ansvarsordning for forsyningskæderne, |
| --- | --- |

E.

der henviser til det igangværende arbejde med ajourføring af OECD’s retningslinjer for multinationale virksomheder, navnlig dem, der vedrører forbedring af de nationale kontaktpunkter og en ansvarsordning for forsyningskæderne,

| F. | der henviser til, at de internationale referencerammer som f.eks. Global Reporting-initiativet eller certificerings- og mærkningsordningerne som f.eks. standarden ISO 14 001 eller særligt den nyligt vedtagne standard ISO 26 000, der er udformet som et sæt retningslinjer for alle former for organisationer, hjælper virksomhederne med at vurdere de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af deres aktiviteter med inddragelse af begrebet bæredygtig udvikling, men kun virker, i det omfang de faktisk anvendes og kontrolleres, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de internationale referencerammer som f.eks. Global Reporting-initiativet eller certificerings- og mærkningsordningerne som f.eks. standarden ISO 14 001 eller særligt den nyligt vedtagne standard ISO 26 000, der er udformet som et sæt retningslinjer for alle former for organisationer, hjælper virksomhederne med at vurdere de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af deres aktiviteter med inddragelse af begrebet bæredygtig udvikling, men kun virker, i det omfang de faktisk anvendes og kontrolleres,

| G. | der henviser, at ISO-standard 26 000 definerer VSA som en organisations ansvar for sine afgørelsers og aktiviteters konsekvenser for samfundet og miljøet, som bør komme til udtryk ved en gennemsigtig og etisk adfærd, der bidrager til en bæredygtig udvikling, herunder til samfundets sundhed og velfærd, tager hensyn til de berørte parters forventninger, overholder gældende lovgivning, er forenelig med de internationale standarder og integreres i hele organisationen og gennemføres i dens relationer, som en stor del af civilsamfundet og den internationale fagbevægelse er blevet enige om, |
| --- | --- |

G.

der henviser, at ISO-standard 26 000 definerer VSA som en organisations ansvar for sine afgørelsers og aktiviteters konsekvenser for samfundet og miljøet, som bør komme til udtryk ved en gennemsigtig og etisk adfærd, der bidrager til en bæredygtig udvikling, herunder til samfundets sundhed og velfærd, tager hensyn til de berørte parters forventninger, overholder gældende lovgivning, er forenelig med de internationale standarder og integreres i hele organisationen og gennemføres i dens relationer, som en stor del af civilsamfundet og den internationale fagbevægelse er blevet enige om,

| H. | der henviser til den erklærede målsætning i Kommissionens meddelelse fra 2006, som går ud på at gøre Europa til et »ekspertisecenter for virksomhedernes sociale ansvar«, idet VSA betegnes som »et aspekt af den europæiske sociale model« og »et middel til at forsvare solidaritet, samhørighed og lige muligheder i en tid med stigende global konkurrence«, |
| --- | --- |

H.

der henviser til den erklærede målsætning i Kommissionens meddelelse fra 2006, som går ud på at gøre Europa til et »ekspertisecenter for virksomhedernes sociale ansvar«, idet VSA betegnes som »et aspekt af den europæiske sociale model« og »et middel til at forsvare solidaritet, samhørighed og lige muligheder i en tid med stigende global konkurrence«,

| I. | der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om overvågning af handels- og distributionsmarkedet med titlen »Mod et mere effektivt og fair indre marked for handel og distribution frem til 2020« (KOM(2010)0355) og bilaget hertil, hvori det hedder, at »forbrugerne ... kun [har] adgang til få oplysninger om forhandlernes indsats, når det gælder social ansvarlighed. De har derfor ikke mulighed for at træffe et informeret valg i forbindelse med deres indkøb«, |
| --- | --- |

I.

der henviser til Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om overvågning af handels- og distributionsmarkedet med titlen »Mod et mere effektivt og fair indre marked for handel og distribution frem til 2020« (KOM(2010)0355) og bilaget hertil, hvori det hedder, at »forbrugerne ... kun [har] adgang til få oplysninger om forhandlernes indsats, når det gælder social ansvarlighed. De har derfor ikke mulighed for at træffe et informeret valg i forbindelse med deres indkøb«,

| J. | der henviser til, at EU's handelspolitik i henhold til traktaterne skal være i overensstemmelse med alle EU’s mål, herunder de sociale og miljømæssige mål og målene for udviklingsbistanden, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU's handelspolitik i henhold til traktaterne skal være i overensstemmelse med alle EU’s mål, herunder de sociale og miljømæssige mål og målene for udviklingsbistanden,

| K. | der henviser til, at EU allerede gør tildelingen af visse handelspræferencer betinget af, at partnerne ratificerer de vigtigste ILO-konventioner, og at EU siden 2006 har forpligtet sig til at fremme respekten for anstændigt arbejde i alle sine politikker udadtil, herunder handelspolitikken, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU allerede gør tildelingen af visse handelspræferencer betinget af, at partnerne ratificerer de vigtigste ILO-konventioner, og at EU siden 2006 har forpligtet sig til at fremme respekten for anstændigt arbejde i alle sine politikker udadtil, herunder handelspolitikken,

| L. | der henviser til, at EU’s bilaterale frihandelsaftaler nu indeholder et kapitel om bæredygtig udvikling med miljømæssige og sociale mål og overholdelse af reglerne på disse områder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU’s bilaterale frihandelsaftaler nu indeholder et kapitel om bæredygtig udvikling med miljømæssige og sociale mål og overholdelse af reglerne på disse områder,

| M. | der henviser til, at manglende overholdelse af principperne for VSA er en form for social og miljømæssig dumping, der især skader de europæiske virksomheder og arbejdstagere, som skal overholde højere arbejds-, miljø- og skattemæssige standarder, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at manglende overholdelse af principperne for VSA er en form for social og miljømæssig dumping, der især skader de europæiske virksomheder og arbejdstagere, som skal overholde højere arbejds-, miljø- og skattemæssige standarder,

| N. | der henviser til, at det vil være rimeligt, om europæiske virksomheder, der flytter deres produktion til lande med lave lønninger og færre miljøkrav, kan holdes ansvarlige ved de kompetente domstole for eventuelle miljømæssige og sociale skader eller andre negative eksterne virkninger for lokalbefolkningen, der forvoldes af deres filialer i de pågældende lande, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det vil være rimeligt, om europæiske virksomheder, der flytter deres produktion til lande med lave lønninger og færre miljøkrav, kan holdes ansvarlige ved de kompetente domstole for eventuelle miljømæssige og sociale skader eller andre negative eksterne virkninger for lokalbefolkningen, der forvoldes af deres filialer i de pågældende lande,

| O. | der henviser til de mange forskellige forbindelser, der kan være mellem en modervirksomhed og dens filialer på den ene side og mellem en virksomhed og dens leverandører på den anden side, og nødvendigheden af at præcisere begreberne indflydelsessfære og diligenspligt på internationalt plan, |
| --- | --- |

O.

der henviser til de mange forskellige forbindelser, der kan være mellem en modervirksomhed og dens filialer på den ene side og mellem en virksomhed og dens leverandører på den anden side, og nødvendigheden af at præcisere begreberne indflydelsessfære og diligenspligt på internationalt plan,

| P. | der henviser til, at virksomhederne ikke direkte er undergivet folkeretten, og at de internationale konventioner om bl.a. menneskerettigheder, arbejdsret og miljøbeskyttelse er bindende for signatarstaterne, men ikke direkte for de virksomheder, der har hjemsted i de pågældende lande, idet det er disse stater, der skal sikre sig, at virksomheder, der har hjemsted på deres område, overholder deres retlige forpligtelser og diligenspligten, og fastsætte tilstrækkelige og passende sanktioner, hvis dette ikke er tilfældet, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at virksomhederne ikke direkte er undergivet folkeretten, og at de internationale konventioner om bl.a. menneskerettigheder, arbejdsret og miljøbeskyttelse er bindende for signatarstaterne, men ikke direkte for de virksomheder, der har hjemsted i de pågældende lande, idet det er disse stater, der skal sikre sig, at virksomheder, der har hjemsted på deres område, overholder deres retlige forpligtelser og diligenspligten, og fastsætte tilstrækkelige og passende sanktioner, hvis dette ikke er tilfældet,

| Q. | der henviser til den grundlæggende ret til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk og uafhængig domstol, som bekræftes i artikel 47 i EU’s charter om grundlæggende rettigheder og i artikel 8 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til den grundlæggende ret til adgang til effektive retsmidler og til en upartisk og uafhængig domstol, som bekræftes i artikel 47 i EU’s charter om grundlæggende rettigheder og i artikel 8 i verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| R. | der henviser til princippet om retligt samarbejde, der bekræftes af Bruxelleskonventionen og forordning (EF) nr. 44/2001, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte den kurs, der blev lagt i grønbogen, som indeholder forslag vedrørende ekstraterritorialitet, bl.a. om en udvidelse af forordningens anvendelsesområde for sager, der involverer sagsøgte fra tredjelande, |
| --- | --- |

R.

der henviser til princippet om retligt samarbejde, der bekræftes af Bruxelleskonventionen og forordning (EF) nr. 44/2001, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte den kurs, der blev lagt i grønbogen, som indeholder forslag vedrørende ekstraterritorialitet, bl.a. om en udvidelse af forordningens anvendelsesområde for sager, der involverer sagsøgte fra tredjelande,

| S. | der henviser til, at selv om kapitel 13 i frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea og artikel 270, stk. 3, i flerpartshandelsaftalen mellem EU og Colombia og Peru indeholder en henvisning til VSA, tages der endnu ikke og ikke fuldt ud højde for betydningen af VSA for den europæiske målsætning om beskyttelse af miljø og sociale rettigheder og menneskerettighederne, og til, at selv vedvarende overtrædelser fra virksomhedernes side af menneskerettigheder, arbejdsstandarder eller miljøregler i praksis ikke har nogen som helst konsekvenser for videreførelsen af handelsaftalerne på trods af målsætninger om det modsatte, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at selv om kapitel 13 i frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea og artikel 270, stk. 3, i flerpartshandelsaftalen mellem EU og Colombia og Peru indeholder en henvisning til VSA, tages der endnu ikke og ikke fuldt ud højde for betydningen af VSA for den europæiske målsætning om beskyttelse af miljø og sociale rettigheder og menneskerettighederne, og til, at selv vedvarende overtrædelser fra virksomhedernes side af menneskerettigheder, arbejdsstandarder eller miljøregler i praksis ikke har nogen som helst konsekvenser for videreførelsen af handelsaftalerne på trods af målsætninger om det modsatte,

| T. | der henviser til, at VSA-aftaler hidtil har vist sig utilstrækkelige, navnlig i minesektoren, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at VSA-aftaler hidtil har vist sig utilstrækkelige, navnlig i minesektoren,

| U. | der henviser til den eksisterende fællesskabslovgivning vedrørende mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder og navnlig henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 og »Small Business Act« for Europa, der vedtoges i juni 2008, |
| --- | --- |

U.

der henviser til den eksisterende fællesskabslovgivning vedrørende mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder og navnlig henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 og »Small Business Act« for Europa, der vedtoges i juni 2008,

| V. | der henviser til, at virksomhedernes sociale ansvar (VSA) er et begreb, hvorved virksomhederne frivilligt inkorporerer sociale og miljømæssige hensyn i deres forretningsstrategi med henblik på interessenternes overordnede trivsel ved aktivt at engagere sig i samfundspolitik som et vigtigt aspekt af værdibaserede sociale ændringer, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at virksomhedernes sociale ansvar (VSA) er et begreb, hvorved virksomhederne frivilligt inkorporerer sociale og miljømæssige hensyn i deres forretningsstrategi med henblik på interessenternes overordnede trivsel ved aktivt at engagere sig i samfundspolitik som et vigtigt aspekt af værdibaserede sociale ændringer,

| W. | der henviser til, at VSA er en afgørende del af den europæiske sociale model, som styrkes af ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og navnlig dens horisontale sociale bestemmelse, og der henviser til, at behovet for at fremme VSA blev anerkendt i Kommissionens meddelelse om EU 2020-strategien som en vigtig faktor for arbejdstagernes og forbrugernes tillid på lang sigt, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at VSA er en afgørende del af den europæiske sociale model, som styrkes af ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og navnlig dens horisontale sociale bestemmelse, og der henviser til, at behovet for at fremme VSA blev anerkendt i Kommissionens meddelelse om EU 2020-strategien som en vigtig faktor for arbejdstagernes og forbrugernes tillid på lang sigt,

| X. | der henviser til, at VSA har stor indflydelse på menneskerettighederne i udviklingslande, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at VSA har stor indflydelse på menneskerettighederne i udviklingslande,

| Y. | der henviser til, at VSA ikke bør træde i stedet for eller fritage staten, når det gælder leveringen af grundlæggende offentlige tjenesteydelser, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at VSA ikke bør træde i stedet for eller fritage staten, når det gælder leveringen af grundlæggende offentlige tjenesteydelser,

| Z. | der henviser til, at VSA kan spille en vigtig rolle ved at forbedre levestandarden i ugunstigt stillede samfund, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at VSA kan spille en vigtig rolle ved at forbedre levestandarden i ugunstigt stillede samfund,

| AA. | der henviser til, at fagforeninger spiller en afgørende rolle for fremme af VSA, eftersom arbejdstagerne har de bedste forudsætninger for at kende deres virksomheds situation, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at fagforeninger spiller en afgørende rolle for fremme af VSA, eftersom arbejdstagerne har de bedste forudsætninger for at kende deres virksomheds situation,

| AB. | der henviser til, at VSA skal anskues sideløbende med og i interaktion med reformer inden for virksomhedsledelse, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at VSA skal anskues sideløbende med og i interaktion med reformer inden for virksomhedsledelse,

| AC. | der henviser til SMV'ernes rolle i EU's indre marked og resultaterne af de projekter, som Kommissionen finansierer for at fremme indførelsen af VSA-praksisser i SMV'er, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til SMV'ernes rolle i EU's indre marked og resultaterne af de projekter, som Kommissionen finansierer for at fremme indførelsen af VSA-praksisser i SMV'er,

| AD. | der henviser til, at virksomhedernes sociale ansvar og de sociale bestemmelser og miljøbestemmelserne i handelsaftalerne forfølger samme målsætning om en økonomi, der respekterer menneskets behov og miljøet, og en globalisering, der er mere retfærdig, social og menneskelig, og som faktisk bidrager til bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at virksomhedernes sociale ansvar og de sociale bestemmelser og miljøbestemmelserne i handelsaftalerne forfølger samme målsætning om en økonomi, der respekterer menneskets behov og miljøet, og en globalisering, der er mere retfærdig, social og menneskelig, og som faktisk bidrager til bæredygtig udvikling,

| AE. | der henviser til, at handelsregler og VSA hidtil i bedste fald blot har været løst kædet sammen, og at der vil være meget at vinde ved at koordinere handelsregler og målene for VSA, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at handelsregler og VSA hidtil i bedste fald blot har været løst kædet sammen, og at der vil være meget at vinde ved at koordinere handelsregler og målene for VSA,

| 1. | konstaterer, at de globale udfordringer er blevet skærpet af finanskrisen og dens samfundsmæssige konsekvenser og har ført til verdensomspændende diskussioner om behovet for en ny reguleringsstrategi om styreformer i verdensøkonomien, herunder i international handel; mener, at de nye, mere effektive og bedre håndhævede regler skal bidrage til at udvikle nogle mere bæredygtige politikker, der virkelig tager højde for de sociale og miljømæssige aspekter; |
| --- | --- |

1.

konstaterer, at de globale udfordringer er blevet skærpet af finanskrisen og dens samfundsmæssige konsekvenser og har ført til verdensomspændende diskussioner om behovet for en ny reguleringsstrategi om styreformer i verdensøkonomien, herunder i international handel; mener, at de nye, mere effektive og bedre håndhævede regler skal bidrage til at udvikle nogle mere bæredygtige politikker, der virkelig tager højde for de sociale og miljømæssige aspekter;

| 2. | konstaterer endvidere, at globaliseringen har øget konkurrencen mellem landene om at tiltrække udenlandske investorer og mellem virksomhederne, hvilket til tider har ført til grove overtrædelser af menneskerettighederne og arbejdstagerrettigheder samt miljøskader for at tiltrække handel og investeringer; |
| --- | --- |

2.

konstaterer endvidere, at globaliseringen har øget konkurrencen mellem landene om at tiltrække udenlandske investorer og mellem virksomhederne, hvilket til tider har ført til grove overtrædelser af menneskerettighederne og arbejdstagerrettigheder samt miljøskader for at tiltrække handel og investeringer;

| 3. | minder om, at principperne for VSA, som fuldt ud anerkendes på internationalt plan, såvel i OECD og ILO som FN, drejer sig om den ansvarlige adfærd, der forventes af virksomhederne, og først og fremmest forudsætter, at gældende lovgivning overholdes, navnlig vedrørende beskæftigelse, arbejdsmarkedsforhold, menneskerettigheder, miljø, forbrugernes interesse og gennemsigtighed i forhold til dem, bekæmpelse af korruption og skatte- og afgiftsspørgsmål; |
| --- | --- |

3.

minder om, at principperne for VSA, som fuldt ud anerkendes på internationalt plan, såvel i OECD og ILO som FN, drejer sig om den ansvarlige adfærd, der forventes af virksomhederne, og først og fremmest forudsætter, at gældende lovgivning overholdes, navnlig vedrørende beskæftigelse, arbejdsmarkedsforhold, menneskerettigheder, miljø, forbrugernes interesse og gennemsigtighed i forhold til dem, bekæmpelse af korruption og skatte- og afgiftsspørgsmål;

| 4. | minder om, at fremme af virksomhedernes sociale ansvar er en målsætning, der støttes af EU, og at Kommissionen er af den opfattelse, at EU skal sikre, at de eksterne politikker, der gennemføres, bidrager effektivt til en bæredygtig udvikling og til den sociale udvikling i de pågældende lande, og at europæiske virksomheder handler i overensstemmelse med europæiske værdier og internationalt anerkendte standarder, uanset hvor de investerer og opererer; |
| --- | --- |

4.

minder om, at fremme af virksomhedernes sociale ansvar er en målsætning, der støttes af EU, og at Kommissionen er af den opfattelse, at EU skal sikre, at de eksterne politikker, der gennemføres, bidrager effektivt til en bæredygtig udvikling og til den sociale udvikling i de pågældende lande, og at europæiske virksomheder handler i overensstemmelse med europæiske værdier og internationalt anerkendte standarder, uanset hvor de investerer og opererer;

| 5. | minder om, at målene for handelspolitikken bør koordineres fuldt ud med EU’s globale målsætninger, og at EU’s handelspolitik i henhold til artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal føres »inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil«, og at den ifølge EU-traktatens artikel 3 bl.a. skal bidrage til »bæredygtig udvikling af jorden, solidaritet og gensidig respekt folkene imellem, fri og fair handel, udryddelse af fattigdom og beskyttelse af menneskerettighederne, især børns rettigheder, samt nøje overholdelse og udvikling af folkeretten, herunder overholdelse af principperne i De Forenede Nationers pagt«; |
| --- | --- |

5.

minder om, at målene for handelspolitikken bør koordineres fuldt ud med EU’s globale målsætninger, og at EU’s handelspolitik i henhold til artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal føres »inden for rammerne af principperne og målene for Unionens optræden udadtil«, og at den ifølge EU-traktatens artikel 3 bl.a. skal bidrage til »bæredygtig udvikling af jorden, solidaritet og gensidig respekt folkene imellem, fri og fair handel, udryddelse af fattigdom og beskyttelse af menneskerettighederne, især børns rettigheder, samt nøje overholdelse og udvikling af folkeretten, herunder overholdelse af principperne i De Forenede Nationers pagt«;

| 6. | mener, at Kommissionen bør undersøge muligheden for at fastlægge en harmoniseret definition af relationerne mellem en virksomhed, der betegnes som »modervirksomheden«, og enhver virksomhed, der er i et afhængighedsforhold til denne, det være sig en filial, leverandører eller underleverandører, for at gøre det lettere at fastlægge hver enkelt virksomheds retlige ansvar; |
| --- | --- |

6.

mener, at Kommissionen bør undersøge muligheden for at fastlægge en harmoniseret definition af relationerne mellem en virksomhed, der betegnes som »modervirksomheden«, og enhver virksomhed, der er i et afhængighedsforhold til denne, det være sig en filial, leverandører eller underleverandører, for at gøre det lettere at fastlægge hver enkelt virksomheds retlige ansvar;

| 7. | mener, at virksomhedernes sociale og miljømæssige ansvar bør være en integrerende del af EU’s handelsaftaler i betragtning af den afgørende rolle, som de store virksomheder, deres filialer og deres forsyningskæder spiller i den internationale handel; |
| --- | --- |

7.

mener, at virksomhedernes sociale og miljømæssige ansvar bør være en integrerende del af EU’s handelsaftaler i betragtning af den afgørende rolle, som de store virksomheder, deres filialer og deres forsyningskæder spiller i den internationale handel;

| 8. | mener, at de sociale bestemmelser i handelsaftalerne bør suppleres med indarbejdelse af VSA-begrebet, som drejer sig om virksomhedernes adfærd, idet VSA vil blive styrket af de ordninger, der fastlægges i handelsaftalerne til overvågning af de principper, aftalerne bygger på; |
| --- | --- |

8.

mener, at de sociale bestemmelser i handelsaftalerne bør suppleres med indarbejdelse af VSA-begrebet, som drejer sig om virksomhedernes adfærd, idet VSA vil blive styrket af de ordninger, der fastlægges i handelsaftalerne til overvågning af de principper, aftalerne bygger på;

| 9. | kræver, at VSA-principperne og -forpligtelserne tages i betragtning og indarbejdes i Kommissionens kommende meddelelse om den nye handelspolitik for Europa inden for rammerne af Europa 2020-strategien, i den meddelelse, som Kommissionen er ved at udarbejde om VSA med henblik på offentliggørelse i 2011, og i gennemførelsen af dens handelspolitik; |
| --- | --- |

9.

kræver, at VSA-principperne og -forpligtelserne tages i betragtning og indarbejdes i Kommissionens kommende meddelelse om den nye handelspolitik for Europa inden for rammerne af Europa 2020-strategien, i den meddelelse, som Kommissionen er ved at udarbejde om VSA med henblik på offentliggørelse i 2011, og i gennemførelsen af dens handelspolitik;

| 10. | betragter VSA som et effektivt redskab til forbedring af konkurrenceevnen, kompetencer og uddannelsesmuligheder, sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdsmiljøet, beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder, lokale og oprindelige samfunds rettigheder, fremme af en bæredygtig miljøpolitik, fremme af udveksling af god praksis på lokalt, nationalt, europæisk og internationalt plan, uden at det naturligvis erstatter hverken arbejdsretten eller de almindelige eller sektorvise kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

10.

betragter VSA som et effektivt redskab til forbedring af konkurrenceevnen, kompetencer og uddannelsesmuligheder, sikkerhed på arbejdspladsen og arbejdsmiljøet, beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder, lokale og oprindelige samfunds rettigheder, fremme af en bæredygtig miljøpolitik, fremme af udveksling af god praksis på lokalt, nationalt, europæisk og internationalt plan, uden at det naturligvis erstatter hverken arbejdsretten eller de almindelige eller sektorvise kollektive overenskomster;

| 11. | slår til lyd for, at der rettes en opfordring til virksomhederne om at anvende VSA med det formål at sikre såvel deres egne arbejdstageres fysiske integritet og sikkerhed, fysiske og mentale trivsel og arbejds- og menneskerettigheder som alle arbejdstageres generelt gennem den indflydelse, de kan gøre gældende over for en bredere kreds af samarbejdspartnere; understreger vigtigheden af at støtte og fremme udbredelsen af sådanne praksisser i SMV'erne og begrænse deres byrder med hensyn til omkostninger og bureaukrati; |
| --- | --- |

11.

slår til lyd for, at der rettes en opfordring til virksomhederne om at anvende VSA med det formål at sikre såvel deres egne arbejdstageres fysiske integritet og sikkerhed, fysiske og mentale trivsel og arbejds- og menneskerettigheder som alle arbejdstageres generelt gennem den indflydelse, de kan gøre gældende over for en bredere kreds af samarbejdspartnere; understreger vigtigheden af at støtte og fremme udbredelsen af sådanne praksisser i SMV'erne og begrænse deres byrder med hensyn til omkostninger og bureaukrati;

| 12. | påpeger, at VSA bør fokusere på nye områder såsom arbejdstilrettelæggelse, lige muligheder, social integration foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling, udvikling af livslang uddannelse og læring; understreger, at VSA bør omfatte f.eks. jobkvalitet, ligeløn og karriereudsigter samt fremme af innovative projekter for derigennem at bidrage til indførelsen af en bæredygtig økonomi; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at VSA bør fokusere på nye områder såsom arbejdstilrettelæggelse, lige muligheder, social integration foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling, udvikling af livslang uddannelse og læring; understreger, at VSA bør omfatte f.eks. jobkvalitet, ligeløn og karriereudsigter samt fremme af innovative projekter for derigennem at bidrage til indførelsen af en bæredygtig økonomi;

| 13. | anbefaler kraftigt medlemsstaterne og EU at fremme indførelsen af god VSA-praksis for alle virksomheder, uanset hvor de udfører deres aktiviteter, og opmuntre til udbredelsen af god praksis, som bygger på VSA-initiativer, bl.a. ved at gøre resultaterne af disse initiativer bredere kendt; |
| --- | --- |

13.

anbefaler kraftigt medlemsstaterne og EU at fremme indførelsen af god VSA-praksis for alle virksomheder, uanset hvor de udfører deres aktiviteter, og opmuntre til udbredelsen af god praksis, som bygger på VSA-initiativer, bl.a. ved at gøre resultaterne af disse initiativer bredere kendt;

| 14. | bemærker, at VSA-dagsordenen skal tilpasses de specifikke behov i regioner og i de enkelte lande for at bidrage til at forbedre den bæredygtige økonomiske og sociale udvikling; |
| --- | --- |

14.

bemærker, at VSA-dagsordenen skal tilpasses de specifikke behov i regioner og i de enkelte lande for at bidrage til at forbedre den bæredygtige økonomiske og sociale udvikling;

| 15. | mener, at troværdigheden af frivillige VSA-initiativer afhænger af inkorporeringen af internationalt godkendte standarder og principper, f.eks. Global Reporting III-initiativet, og af indførelsen af overvågning samt en gennemsigtig og uafhængig kontrol af virksomhedsaktørerne; |
| --- | --- |

15.

mener, at troværdigheden af frivillige VSA-initiativer afhænger af inkorporeringen af internationalt godkendte standarder og principper, f.eks. Global Reporting III-initiativet, og af indførelsen af overvågning samt en gennemsigtig og uafhængig kontrol af virksomhedsaktørerne;

| 16. | mener, at der bør lægges vægt på aktivt at inddrage alle interessenter i virksomheden, på lederuddannelse og på udvikling af civilsamfundet, navnlig udvikling af forbrugerbevidsthed; |
| --- | --- |

16.

mener, at der bør lægges vægt på aktivt at inddrage alle interessenter i virksomheden, på lederuddannelse og på udvikling af civilsamfundet, navnlig udvikling af forbrugerbevidsthed;

| 17. | mener, at VSA-kulturen bør opdyrkes og spredes gennem uddannelse og bevidstgørelse såvel på virksomhedsplan som i videregående uddannelser, der beskæftiger sig med virksomhedsledelse; |
| --- | --- |

17.

mener, at VSA-kulturen bør opdyrkes og spredes gennem uddannelse og bevidstgørelse såvel på virksomhedsplan som i videregående uddannelser, der beskæftiger sig med virksomhedsledelse;

| 18. | mener, at social dialog og det europæiske samarbejdsudvalg har spillet en konstruktiv rolle i udviklingen af bedste praksis i henseende til VSA; |
| --- | --- |

18.

mener, at social dialog og det europæiske samarbejdsudvalg har spillet en konstruktiv rolle i udviklingen af bedste praksis i henseende til VSA;

| 19. | er overbevist om, at der bør udvises mere opmærksomhed over for VSA i de europæiske retningslinjer for beskæftigelse; |
| --- | --- |

19.

er overbevist om, at der bør udvises mere opmærksomhed over for VSA i de europæiske retningslinjer for beskæftigelse;

Indarbejdelse af VSA i den generelle præferenceordning GSP og GSP+

| 20. | kræver, at VSA-principperne indarbejdes i GSP- og GSP+-forordningen i forbindelse med den næste revision heraf; anmoder Kommissionen om at sørge for, at tværnationale virksomheder, der har filialer eller forsyningskæder i de lande, der deltager i GSP-ordningen og navnlig i GSP+-ordningen - uanset om deres hovedsæde ligger i EU eller ej - forpligtes til at overholde deres retlige, nationale og internationale forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder, arbejdsstandarder og miljøbestemmelser; ønsker, at EU og de lande, der har undertegnet og nyder godt af GSP, forpligtes til at sørge for, at virksomhederne overholder disse krav; kræver, at der bliver tale om et bindende aspekt af GSP; |
| --- | --- |

20.

kræver, at VSA-principperne indarbejdes i GSP- og GSP+-forordningen i forbindelse med den næste revision heraf; anmoder Kommissionen om at sørge for, at tværnationale virksomheder, der har filialer eller forsyningskæder i de lande, der deltager i GSP-ordningen og navnlig i GSP+-ordningen - uanset om deres hovedsæde ligger i EU eller ej - forpligtes til at overholde deres retlige, nationale og internationale forpligtelser med hensyn til menneskerettigheder, arbejdsstandarder og miljøbestemmelser; ønsker, at EU og de lande, der har undertegnet og nyder godt af GSP, forpligtes til at sørge for, at virksomhederne overholder disse krav; kræver, at der bliver tale om et bindende aspekt af GSP;

| 21. | mener, at en ny GSP+-ordning også bør forbyde de såkaldte »værtslandsaftaler«, som er meget uigennemsigtige aftaler, der indgås mellem visse multinationale selskaber og værtslande, der er omfattet af GSP+, i den hensigt at omgå kravene i de pågældende landes lovgivning, hvilket klart er uforeneligt med VSA-begrebet; |
| --- | --- |

21.

mener, at en ny GSP+-ordning også bør forbyde de såkaldte »værtslandsaftaler«, som er meget uigennemsigtige aftaler, der indgås mellem visse multinationale selskaber og værtslande, der er omfattet af GSP+, i den hensigt at omgå kravene i de pågældende landes lovgivning, hvilket klart er uforeneligt med VSA-begrebet;

Nye indvirkningsvurderinger

| 22. | anmoder Kommissionen om at forbedre sin model for bæredygtighedsvurderinger, således at de kommer til at give et korrekt billede af handelsforhandlingers økonomiske, sociale, menneskerettigheds- og miljømæssige konsekvenser, herunder målsætningerne om modvirkning af klimaændringerne; anmoder Kommissionen om at følge op på handelsaftalerne med EU’s partnerlande ved før og efter undertegningen af en handelsaftale at gennemføre bæredygtighedsvurderinger under særlig hensyntagen til sårbare sektorer; |
| --- | --- |

22.

anmoder Kommissionen om at forbedre sin model for bæredygtighedsvurderinger, således at de kommer til at give et korrekt billede af handelsforhandlingers økonomiske, sociale, menneskerettigheds- og miljømæssige konsekvenser, herunder målsætningerne om modvirkning af klimaændringerne; anmoder Kommissionen om at følge op på handelsaftalerne med EU’s partnerlande ved før og efter undertegningen af en handelsaftale at gennemføre bæredygtighedsvurderinger under særlig hensyntagen til sårbare sektorer;

| 23. | understreger, at Parlamentet efter Lissabontraktatens ikrafttræden skal underrettes fuldt ud om, hvordan resultaterne af bæredygtighedsvurderinger af aftaler inddrages i forhandlingerne forud for indgåelsen af aftaler, og om, hvilke kapitler i aftalerne der er blevet ændret for at undgå eventuelle negative konsekvenser, der er påvist i bæredygtighedsvurderingen; |
| --- | --- |

23.

understreger, at Parlamentet efter Lissabontraktatens ikrafttræden skal underrettes fuldt ud om, hvordan resultaterne af bæredygtighedsvurderinger af aftaler inddrages i forhandlingerne forud for indgåelsen af aftaler, og om, hvilke kapitler i aftalerne der er blevet ændret for at undgå eventuelle negative konsekvenser, der er påvist i bæredygtighedsvurderingen;

| 24. | anmoder Kommissionen om at foretage konsekvensanalyser for at vurdere handelsaftalernes virkninger for de europæiske SMV’er (SMV-testen), navnlig med hensyn til VSA, i overensstemmelse med Small Business Act; |
| --- | --- |

24.

anmoder Kommissionen om at foretage konsekvensanalyser for at vurdere handelsaftalernes virkninger for de europæiske SMV’er (SMV-testen), navnlig med hensyn til VSA, i overensstemmelse med Small Business Act;

VSA-bestemmelser i alle EU’s handelsaftaler

| 25. | foreslår mere generelt, at der i fremtidige handelsaftaler, der forhandles af EU, skal indgå et kapitel om bæredygtig udvikling, som skal indeholde en VSA-bestemmelse, som til dels skal bygge på de i 2010 ajourførte OECD-retningslinjer for multinationale virksomheder; |
| --- | --- |

25.

foreslår mere generelt, at der i fremtidige handelsaftaler, der forhandles af EU, skal indgå et kapitel om bæredygtig udvikling, som skal indeholde en VSA-bestemmelse, som til dels skal bygge på de i 2010 ajourførte OECD-retningslinjer for multinationale virksomheder;

| 26. | foreslår, at denne VSA-bestemmelse skal omfatte:






  a) | en gensidig forpligtelse for de to parter til at fremme internationalt anerkendte VSA-instrumenter inden for rammerne af aftalen og deres samhandel; |
| --- | --- | --- |

26.

foreslår, at denne VSA-bestemmelse skal omfatte:

a)

en gensidig forpligtelse for de to parter til at fremme internationalt anerkendte VSA-instrumenter inden for rammerne af aftalen og deres samhandel;

| b) | incitamenter, der skal få virksomhederne til at indgå forpligtelser med hensyn til VSA efter forhandling med alle relevante parter i virksomheden, herunder fagforeninger, forbrugerorganisationer, lokale myndigheder og civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

b)

incitamenter, der skal få virksomhederne til at indgå forpligtelser med hensyn til VSA efter forhandling med alle relevante parter i virksomheden, herunder fagforeninger, forbrugerorganisationer, lokale myndigheder og civilsamfundsorganisationer;

| c) | oprettelse af kontaktpunkter i stil med dem, der er indført i OECD-regi, som skal udbrede information om VSA og gennemsigtighed og tage imod eventuelle klager over manglende overholdelse af VSA-principperne i samarbejde med civilsamfundet og fremsende dem til de kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

c)

oprettelse af kontaktpunkter i stil med dem, der er indført i OECD-regi, som skal udbrede information om VSA og gennemsigtighed og tage imod eventuelle klager over manglende overholdelse af VSA-principperne i samarbejde med civilsamfundet og fremsende dem til de kompetente myndigheder;

| d) | et krav - som tager højde for SMV'ers særlige situation og muligheder set i forhold til henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 og i forhold til »tænk-småt-først«-princippet - om, at virksomhederne skal offentliggøre deres VSA-status mindst hvert andet eller tredje år; mener, at dette krav vil styrke gennemsigtighed og rapportering og fremme synlighed og troværdighed omkring VSA-praksis, når VSA-information gøres tilgængelig for alle berørte parter, herunder forbrugere, investorer og en bredere offentlighed på en målrettet måde; |
| --- | --- |

d)

et krav - som tager højde for SMV'ers særlige situation og muligheder set i forhold til henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 og i forhold til »tænk-småt-først«-princippet - om, at virksomhederne skal offentliggøre deres VSA-status mindst hvert andet eller tredje år; mener, at dette krav vil styrke gennemsigtighed og rapportering og fremme synlighed og troværdighed omkring VSA-praksis, når VSA-information gøres tilgængelig for alle berørte parter, herunder forbrugere, investorer og en bredere offentlighed på en målrettet måde;

| e) | en diligenspligt for større virksomheder og virksomhedskoncerner, dvs. en pligt til at træffe foregribende foranstaltninger for at identificere og forebygge enhver form for krænkelse af menneskerettighederne og overtrædelse af miljøreglerne, korruption eller skatteunddragelse, herunder i filialer og forsyningskæder, dvs. i virksomhedernes direkte indflydelsessfære; |
| --- | --- |

e)

en diligenspligt for større virksomheder og virksomhedskoncerner, dvs. en pligt til at træffe foregribende foranstaltninger for at identificere og forebygge enhver form for krænkelse af menneskerettighederne og overtrædelse af miljøreglerne, korruption eller skatteunddragelse, herunder i filialer og forsyningskæder, dvs. i virksomhedernes direkte indflydelsessfære;

| f) | et krav om, at virksomheder skal påtage sig at gennemføre frie, åbne og informerede forudgående høringer af lokale og uafhængige parter, inden et projekt, der har konsekvenser for et lokalsamfund, påbegyndes; |
| --- | --- |

f)

et krav om, at virksomheder skal påtage sig at gennemføre frie, åbne og informerede forudgående høringer af lokale og uafhængige parter, inden et projekt, der har konsekvenser for et lokalsamfund, påbegyndes;

| g) | særlig fokus på konsekvenserne af beskæftigelse af børn og børnearbejde; |
| --- | --- |

g)

særlig fokus på konsekvenserne af beskæftigelse af børn og børnearbejde;

| 27. | mener, at VSA-bestemmelsen bør kunne ledsages af andre bestemmelser; er af den opfattelse, at:






  a) | de kompetente myndigheder i tilfælde af konstaterede tilsidesættelser af VSA-forpligtelser bør kunne foretage undersøgelser, og at parterne skal kunne anmelde de ansvarlige, hvis der er tale om en alvorlig tilsidesættelse af forpligtelserne; |
| --- | --- | --- |

27.

mener, at VSA-bestemmelsen bør kunne ledsages af andre bestemmelser; er af den opfattelse, at:

a)

de kompetente myndigheder i tilfælde af konstaterede tilsidesættelser af VSA-forpligtelser bør kunne foretage undersøgelser, og at parterne skal kunne anmelde de ansvarlige, hvis der er tale om en alvorlig tilsidesættelse af forpligtelserne;

| b) | de to parter bør forpligte sig til at fremme tværnationalt retssamarbejde, lette domstolsadgangen for ofre for handlinger, som virksomheder har truffet inden for deres indflydelsessfære, og med dette mål for øje støtte udviklingen af passende retsprocedurer med henblik på sanktionering af virksomheders overtrædelser af lovgivningen samt klageordninger uden om domstolene; |
| --- | --- |

b)

de to parter bør forpligte sig til at fremme tværnationalt retssamarbejde, lette domstolsadgangen for ofre for handlinger, som virksomheder har truffet inden for deres indflydelsessfære, og med dette mål for øje støtte udviklingen af passende retsprocedurer med henblik på sanktionering af virksomheders overtrædelser af lovgivningen samt klageordninger uden om domstolene;

| 28. | foreslår, at der som led i bilaterale EU-aftaler inden for rammerne af programmerne for forbedring af retsvæsenet indføres uddannelse af dommere og retter, der beskæftiger sig med handelsret, i spørgsmål om menneskerettigheder og overholdelse af internationale konventioner om arbejdstagerrettigheder og miljø; |
| --- | --- |

28.

foreslår, at der som led i bilaterale EU-aftaler inden for rammerne af programmerne for forbedring af retsvæsenet indføres uddannelse af dommere og retter, der beskæftiger sig med handelsret, i spørgsmål om menneskerettigheder og overholdelse af internationale konventioner om arbejdstagerrettigheder og miljø;

| 29. | foreslår, at der nedsættes et fælles parlamentarisk overvågningsunderudvalg for hver enkelt handelsaftale (FTA), der skal fungere som et forum for udveksling af information og dialog mellem Europa-Parlamentets medlemmer og parlamentsmedlemmer i partnerlandene; tilføjer, at disse overvågningsunderudvalg også bør kunne kontrollere gennemførelsen af kapitlet om bæredygtig udvikling og VSA-bestemmelsen og formulere henstillinger til det blandede FTA-udvalg, bl.a. på baggrund af konsekvensanalyser og i tilfælde af dokumenteret overtrædelse af menneskerettighederne, arbejdsrettigheder eller miljøaftaler; |
| --- | --- |

29.

foreslår, at der nedsættes et fælles parlamentarisk overvågningsunderudvalg for hver enkelt handelsaftale (FTA), der skal fungere som et forum for udveksling af information og dialog mellem Europa-Parlamentets medlemmer og parlamentsmedlemmer i partnerlandene; tilføjer, at disse overvågningsunderudvalg også bør kunne kontrollere gennemførelsen af kapitlet om bæredygtig udvikling og VSA-bestemmelsen og formulere henstillinger til det blandede FTA-udvalg, bl.a. på baggrund af konsekvensanalyser og i tilfælde af dokumenteret overtrædelse af menneskerettighederne, arbejdsrettigheder eller miljøaftaler;

| 30. | foreslår, at der oprettes et regulært forum for sammenligning, således at lande, der har undertegnet FN’s Global Compact, kan lægge deres VSA-programmer frem til offentlig kontrol og forbrugerne få et sammenligningsredskab, og der kan blive skabt en kultur med høje standarder og peer-evaluering; en sådan gennemsigtighed vil kunne tilskynde virksomhederne til at opnå højere VSA-standarder på frivillig basis eller betale prisen for mediernes og offentlighedens kontrol; |
| --- | --- |

30.

foreslår, at der oprettes et regulært forum for sammenligning, således at lande, der har undertegnet FN’s Global Compact, kan lægge deres VSA-programmer frem til offentlig kontrol og forbrugerne få et sammenligningsredskab, og der kan blive skabt en kultur med høje standarder og peer-evaluering; en sådan gennemsigtighed vil kunne tilskynde virksomhederne til at opnå højere VSA-standarder på frivillig basis eller betale prisen for mediernes og offentlighedens kontrol;

Fremme VSA i handelspolitikkerne på multilateralt plan

| 31. | anmoder Kommissionen om at arbejde for, at der i højere grad tages hensyn til VSA i handelspolitikkerne på multilateralt plan i de internationale fora, der har støttet VSA, navnlig OECD og ILO og WTO efter Doha; |
| --- | --- |

31.

anmoder Kommissionen om at arbejde for, at der i højere grad tages hensyn til VSA i handelspolitikkerne på multilateralt plan i de internationale fora, der har støttet VSA, navnlig OECD og ILO og WTO efter Doha;

| 32. | opfordrer til i de samme fora at undersøge mulighederne for at udarbejde en international konvention, der fastlægger værtslandenes (23) og oprindelseslandenes (24) ansvar og bidrager til at bekæmpe multinationale virksomheders overtrædelse af menneskerettighederne og til at gennemføre eksterritorialitetsprincippet; |
| --- | --- |

32.

opfordrer til i de samme fora at undersøge mulighederne for at udarbejde en international konvention, der fastlægger værtslandenes (23) og oprindelseslandenes (24) ansvar og bidrager til at bekæmpe multinationale virksomheders overtrædelse af menneskerettighederne og til at gennemføre eksterritorialitetsprincippet;

| 33. | anmoder Kommissionen om at støtte udviklingen af nye relationer mellem multilaterale organer, der beskæftiger sig med arbejds- og miljøstandarder, og WTO for at sikre større sammenhæng mellem handelspolitikkerne og målsætningerne om bæredygtig udvikling på internationalt plan; |
| --- | --- |

33.

anmoder Kommissionen om at støtte udviklingen af nye relationer mellem multilaterale organer, der beskæftiger sig med arbejds- og miljøstandarder, og WTO for at sikre større sammenhæng mellem handelspolitikkerne og målsætningerne om bæredygtig udvikling på internationalt plan;

| 34. | gentager, at der inden for WTO bør nedsættes en komité for handel og anstændigt arbejde efter samme model som Komitéen for Handel og Miljø, hvor man bl.a. kan drøfte spørgsmål om arbejdsstandarder, særlig i forbindelse med beskæftigelse af børn, og VSA i forbindelse med international handel; foreslår endnu en gang en ændring af tvistbilæggelsesproceduren, således at paneler eller appelinstansen i sager om mulig overtrædelse af internationale miljø- eller arbejdsaftaler kan anmode de kompetente internationale organer om en udtalelse, som kan blive offentliggjort; |
| --- | --- |

34.

gentager, at der inden for WTO bør nedsættes en komité for handel og anstændigt arbejde efter samme model som Komitéen for Handel og Miljø, hvor man bl.a. kan drøfte spørgsmål om arbejdsstandarder, særlig i forbindelse med beskæftigelse af børn, og VSA i forbindelse med international handel; foreslår endnu en gang en ændring af tvistbilæggelsesproceduren, således at paneler eller appelinstansen i sager om mulig overtrædelse af internationale miljø- eller arbejdsaftaler kan anmode de kompetente internationale organer om en udtalelse, som kan blive offentliggjort;

*

* *

| 35. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, de nationale parlamenter i EU, den parlamentariske konference om WTO og Den Internationale Arbejdskonference. |
| --- | --- |

35.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, de nationale parlamenter i EU, den parlamentariske konference om WTO og Den Internationale Arbejdskonference.

---

(1)  UN Doc. E/CN.4/Sub.2/2003/12/Rev.2(2003).

(2)  www.globalreporting.org

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement

(4)  http://www.csrgov.dk

(5)  EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1.

(6)  EFT L 156 af 13.6.2001, s. 33.

(7)  EFT C 86 af 10.4.2002, s. 3.

(8)  EUT C 39 af 18.2.2003, s. 3.

(9)  EUT L 205 af 6.8.2005, s. 21.

(10)  10937/1/10.

(11)  EFT L 114 af 24.4.2001, s. 1.

(12)  EUT L 178 af 17.7.2003, s. 16.

(13)  EUT L 134 af 30.4.2004, s. 114.

(14)  EFT C 104 af 14.4.1999, s. 180.

(15)  EFT C 112 E af 9.5.2002, s. 326.

(16)  EUT C 271 E af 12.11.2003, s. 598.

(17)  EUT C 67 E af 17.3.2004, s. 73.

(18)  EUT C 157 E af 6.7.2006, s. 84.

(19)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 65.

(20)  EUT C 303 E af 13.12.2006, s. 865.

(21)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 45.

(22)  EUT C 102 E af 24.4.2008, s. 321.

(23)  Lande, hvor virksomheder, der står i et afhængighedsforhold til en modervirksomhed, er beliggende.

(24)  Lande, hvor modervirksomheder er beliggende.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/112

---

Torsdag den 25. november 2010Konkurrencereglerne for horisontalt samarbejde

P7_TA(2010)0447

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om revision af konkurrencereglerne for horisontale samarbejdsaftaler

2012/C 99 E/20

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 101, stk. 1 og 3, artikel 103, stk. 1 og artikel 105, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter benævnt EUF-traktaten), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 101, stk. 1 og 3, artikel 103, stk. 1 og artikel 105, stk. 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter benævnt EUF-traktaten),

| — | der henviser til Rådets forordning (EØF) Nr. 2821/71 af 20. december 1971 om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85, stk. 3 på kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EØF) Nr. 2821/71 af 20. december 1971 om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85, stk. 3 på kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis (1),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 2658/2000 af 29. november 2000 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af specialiseringsaftaler (2) (forordning om gruppefritagelse fra specialiseringsaftaler, herefter benævnt »gruppefritagelsesforordning om specialisering«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 2658/2000 af 29. november 2000 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af specialiseringsaftaler (2) (forordning om gruppefritagelse fra specialiseringsaftaler, herefter benævnt »gruppefritagelsesforordning om specialisering«),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 2659/2000 af 29. november 2000 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af forsknings- og udviklingsaftaler (3) (forordning om gruppefritagelse fra forsknings- og udviklingsaftaler, herefter benævnt »gruppefritagelsesforordning om forsknings- og udviklingsaftaler«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 2659/2000 af 29. november 2000 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af forsknings- og udviklingsaftaler (3) (forordning om gruppefritagelse fra forsknings- og udviklingsaftaler, herefter benævnt »gruppefritagelsesforordning om forsknings- og udviklingsaftaler«),

| — | der henviser til udkast til Kommissionens forordning om anvendelse af artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kategorier af specialiseringsaftaler (den nye forordning om gruppefritagelse fra specialiseringsaftaler, herefter benævnt »udkastet til ny gruppefritagelsesforordning om specialiseringsaftaler«), som blev offentliggjort til høring den 4. maj 2010 på Kommissionens websted, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens forordning om anvendelse af artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kategorier af specialiseringsaftaler (den nye forordning om gruppefritagelse fra specialiseringsaftaler, herefter benævnt »udkastet til ny gruppefritagelsesforordning om specialiseringsaftaler«), som blev offentliggjort til høring den 4. maj 2010 på Kommissionens websted,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens forordning om anvendelse af artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kategorier af forsknings- og udviklingsaftaler (den nye forordning om gruppefritagelse fra forsknings- og udviklingsaftaler, herefter benævnt »udkastet til ny gruppefritagelsesforordning om forsknings- og udviklingsaftaler«), som blev offentliggjort til høring den 4. maj 2010 på Kommissionens websted, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens forordning om anvendelse af artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på kategorier af forsknings- og udviklingsaftaler (den nye forordning om gruppefritagelse fra forsknings- og udviklingsaftaler, herefter benævnt »udkastet til ny gruppefritagelsesforordning om forsknings- og udviklingsaftaler«), som blev offentliggjort til høring den 4. maj 2010 på Kommissionens websted,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for anvendelsen af EF-traktatens artikel 81 på horisontale samarbejdsaftaler (herefter benævnt »horisontale retningslinjer«) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for anvendelsen af EF-traktatens artikel 81 på horisontale samarbejdsaftaler (herefter benævnt »horisontale retningslinjer«) (4),

| — | der henviser til udkast til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for anvendelsen af artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på horisontale samarbejdsaftaler (herefter benævnt »udkast til nye horisontale retningslinjer«), som blev offentliggjort til høring den 4. maj 2010 på Kommissionens websted, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens meddelelse om retningslinjer for anvendelsen af artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på horisontale samarbejdsaftaler (herefter benævnt »udkast til nye horisontale retningslinjer«), som blev offentliggjort til høring den 4. maj 2010 på Kommissionens websted,

| — | der henviser til de forskellige aktørers bidrag, som er blevet sendt til Kommissionen i forbindelse med de offentlige høringer og offentliggjort på Kommissionens websted, |
| --- | --- |

—

der henviser til de forskellige aktørers bidrag, som er blevet sendt til Kommissionen i forbindelse med de offentlige høringer og offentliggjort på Kommissionens websted,

| — | der henviser til drøftelsen mellem kommissær Almunia og medlemmer af Økonomi- og Valutaudvalget den 6. juli 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelsen mellem kommissær Almunia og medlemmer af Økonomi- og Valutaudvalget den 6. juli 2010,

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om beretning om konkurrencepolitikken 2008 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2010 om beretning om konkurrencepolitikken 2008 (5),

| — | der henviser til spørgsmål af 28. september 2010 til Kommissionen om revision af konkurrencereglerne for horisontale samarbejdsaftaler (O-0131/2010 – B7-0565/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til spørgsmål af 28. september 2010 til Kommissionen om revision af konkurrencereglerne for horisontale samarbejdsaftaler (O-0131/2010 – B7-0565/2010),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, og artikel 110, stk. 2,

| A. | der henviser til, at både gruppefritagelsesforordningen om specialiseringsaftaler og gruppefritagelsesforordningen om forsknings- og udviklingsaftaler udløber den 31. december 2010; der henviser til, at Kommissionen har iværksat proceduren for revision af begge forordninger og deres ledsagende retningslinjer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at både gruppefritagelsesforordningen om specialiseringsaftaler og gruppefritagelsesforordningen om forsknings- og udviklingsaftaler udløber den 31. december 2010; der henviser til, at Kommissionen har iværksat proceduren for revision af begge forordninger og deres ledsagende retningslinjer,

| B. | der henviser til, at der har været betydelige lovgivningsmæssige ændringer siden vedtagelsen af de to forordninger og de horisontale retningslinjer, navnlig vedtagelsen af moderniseringspakken i 2003, som indførte behovet for virksomhedernes selvvurdering af de indgåede aftaler, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der har været betydelige lovgivningsmæssige ændringer siden vedtagelsen af de to forordninger og de horisontale retningslinjer, navnlig vedtagelsen af moderniseringspakken i 2003, som indførte behovet for virksomhedernes selvvurdering af de indgåede aftaler,

| C. | der henviser til, at Kommissionen har opnået erfaringer med anvendelsen af disse regler i de seneste år, og at der for øjeblikket er et nyt sæt regler, som er afledt af Kommissionens og Domstolens retspraksis, som skal kodificeres, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen har opnået erfaringer med anvendelsen af disse regler i de seneste år, og at der for øjeblikket er et nyt sæt regler, som er afledt af Kommissionens og Domstolens retspraksis, som skal kodificeres,

| D. | der henviser til, at det er god praksis også at tage ved lære af EU's nationale konkurrencemyndigheder og konkurrencemyndigheder på verdensplan, der henviser til, at det er hensigtsmæssigt, navnlig i forbindelse med den nuværende økonomiske krise, at forsøge at nå frem til konvergerende konkurrenceregler på verdensplan i betragtning af, at mange aftaler og mange former for praksis er omfattet af adskillige retlige konkurrenceordninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det er god praksis også at tage ved lære af EU's nationale konkurrencemyndigheder og konkurrencemyndigheder på verdensplan, der henviser til, at det er hensigtsmæssigt, navnlig i forbindelse med den nuværende økonomiske krise, at forsøge at nå frem til konvergerende konkurrenceregler på verdensplan i betragtning af, at mange aftaler og mange former for praksis er omfattet af adskillige retlige konkurrenceordninger;

| 1. | glæder sig over, at Kommissionen har iværksat to forskellige offentlige høringer i forbindelse med revision af konkurrencereglerne for horisontale samarbejdsaftaler; understreger betydningen af i beslutningstagningen at høre og i videst mulig omfang at tage hensyn til aktørernes holdninger for at nå frem til en realistisk og afbalanceret lovgivningsmæssig ramme; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over, at Kommissionen har iværksat to forskellige offentlige høringer i forbindelse med revision af konkurrencereglerne for horisontale samarbejdsaftaler; understreger betydningen af i beslutningstagningen at høre og i videst mulig omfang at tage hensyn til aktørernes holdninger for at nå frem til en realistisk og afbalanceret lovgivningsmæssig ramme;

| 2. | opfordrer Kommissionen ved afslutningen af revisionen til klart at redegøre for, hvordan den har taget hensyn til aktørernes bidrag; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen ved afslutningen af revisionen til klart at redegøre for, hvordan den har taget hensyn til aktørernes bidrag;

| 3. | værdsætter, at Kommissionen på et tidligt tidspunkt har sendt Parlamentet udkastet til regler; tilskynder Kommissionen til fortsat at arbejde proaktivt i en ånd af åbenhed med Parlamentet; glæder sig over kommissær Almunias tilstedeværelse for at drøfte udkastet til regler med medlemmerne af Økonomi- og Valutaudvalget; |
| --- | --- |

3.

værdsætter, at Kommissionen på et tidligt tidspunkt har sendt Parlamentet udkastet til regler; tilskynder Kommissionen til fortsat at arbejde proaktivt i en ånd af åbenhed med Parlamentet; glæder sig over kommissær Almunias tilstedeværelse for at drøfte udkastet til regler med medlemmerne af Økonomi- og Valutaudvalget;

| 4. | minder om betydningen af retssikkerhed; glæder sig over, at Kommissionen udarbejdede en fortegnelse over ofte stillede spørgsmål til den anden offentlige høring for at fremhæve de vigtige ændringer, som er foreslået i udkastet til regler; opfordrer Kommissionen til, når det endelige lovgivningsmæssige ramme er blevet vedtaget, at udarbejde et sammenfattende notat og en ny fortegnelse over ofte stillede spørgsmål for at forklare den endelige ramme i detaljer for markedets aktører; |
| --- | --- |

4.

minder om betydningen af retssikkerhed; glæder sig over, at Kommissionen udarbejdede en fortegnelse over ofte stillede spørgsmål til den anden offentlige høring for at fremhæve de vigtige ændringer, som er foreslået i udkastet til regler; opfordrer Kommissionen til, når det endelige lovgivningsmæssige ramme er blevet vedtaget, at udarbejde et sammenfattende notat og en ny fortegnelse over ofte stillede spørgsmål for at forklare den endelige ramme i detaljer for markedets aktører;

| 5. | fremhæver betydningen af de to gruppefritagelsesforordninger inden for horisontalt samarbejde med henblik på undersøgelsen af aftaler, som falder ind under deres anvendelsesområde; |
| --- | --- |

5.

fremhæver betydningen af de to gruppefritagelsesforordninger inden for horisontalt samarbejde med henblik på undersøgelsen af aftaler, som falder ind under deres anvendelsesområde;

| 6. | bemærker, at selv om en tilgang baseret på at fastsætte et »sikkert holdepunkt«, som bygger på markedsandele, ikke er perfekt, afspejler den en økonomisk realitet og er ret simpel at forstå og anvende; er enig i, at horisontale aftaler ofte giver anledning til flere konkurrenceproblemer end vertikale aftaler, og forstår derfor, at Kommissionen opretholder en mere restriktiv tilgang til at fastsætte markedsandelstærsklen for horisontale aftaler; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at selv om en tilgang baseret på at fastsætte et »sikkert holdepunkt«, som bygger på markedsandele, ikke er perfekt, afspejler den en økonomisk realitet og er ret simpel at forstå og anvende; er enig i, at horisontale aftaler ofte giver anledning til flere konkurrenceproblemer end vertikale aftaler, og forstår derfor, at Kommissionen opretholder en mere restriktiv tilgang til at fastsætte markedsandelstærsklen for horisontale aftaler;

| 7. | bemærker dog, at de fleste horisontale samarbejdsaftaler ikke falder ind under anvendelsesområdet for de to gruppefritagelsesforordninger; anmoder Kommissionen om at undersøge, hvorvidt aktørerne og målet om at opretholde effektiv konkurrence ville drage nytte af et sæt nye specifikke gruppefritagelsesforordninger, der dækker andre særlige former for horisontale aftaler end forsknings- og udviklingsaftaler og specialiseringsaftaler; opfordrer Kommissionen til, hvis konklusionen er positiv, at anmode om relevant tilladelse fra Rådet til at vedtage disse nye typer af gruppefritagelsesforordninger efter høring af Parlamentet; |
| --- | --- |

7.

bemærker dog, at de fleste horisontale samarbejdsaftaler ikke falder ind under anvendelsesområdet for de to gruppefritagelsesforordninger; anmoder Kommissionen om at undersøge, hvorvidt aktørerne og målet om at opretholde effektiv konkurrence ville drage nytte af et sæt nye specifikke gruppefritagelsesforordninger, der dækker andre særlige former for horisontale aftaler end forsknings- og udviklingsaftaler og specialiseringsaftaler; opfordrer Kommissionen til, hvis konklusionen er positiv, at anmode om relevant tilladelse fra Rådet til at vedtage disse nye typer af gruppefritagelsesforordninger efter høring af Parlamentet;

| 8. | mener, at horisontale retningslinjer udgør et nyttigt analyse- og selvvurderingsredskab for virksomheder med en avanceret økonomisk tilgang for at vurdere, hvorvidt en horisontal samarbejdsaftale er en overtrædelse af EUF-traktatens artikel 101, stk. 1; |
| --- | --- |

8.

mener, at horisontale retningslinjer udgør et nyttigt analyse- og selvvurderingsredskab for virksomheder med en avanceret økonomisk tilgang for at vurdere, hvorvidt en horisontal samarbejdsaftale er en overtrædelse af EUF-traktatens artikel 101, stk. 1;

| 9. | glæder sig derfor over, at de nye horisontale retningslinjer afspejler behovet for selvvurdering, som blev indført med forordning (EF) nr. 1/2003, og giver klare retningslinjer for komplekse ordninger som f.eks. joint venture-selskaber og aftaler, som omfatter mere end en samarbejdsform; mener, at denne tilgang dog ikke bør føre til en mere kompliceret lovgivningsmæssig ramme; |
| --- | --- |

9.

glæder sig derfor over, at de nye horisontale retningslinjer afspejler behovet for selvvurdering, som blev indført med forordning (EF) nr. 1/2003, og giver klare retningslinjer for komplekse ordninger som f.eks. joint venture-selskaber og aftaler, som omfatter mere end en samarbejdsform; mener, at denne tilgang dog ikke bør føre til en mere kompliceret lovgivningsmæssig ramme;

| 10. | minder i denne forbindelse om princippet om bedre lovgivning for at forbedre kvaliteten af udarbejdelsen af lovgivning og regulering, navnlig ved at anvende en klar og præcis sprogbrug; er derfor tilhænger af meget klare og læservenlige retningslinjer, som medtager flere eksempler, hvis det er nødvendigt, hvilket flere aktører har anmodet om; |
| --- | --- |

10.

minder i denne forbindelse om princippet om bedre lovgivning for at forbedre kvaliteten af udarbejdelsen af lovgivning og regulering, navnlig ved at anvende en klar og præcis sprogbrug; er derfor tilhænger af meget klare og læservenlige retningslinjer, som medtager flere eksempler, hvis det er nødvendigt, hvilket flere aktører har anmodet om;

| 11. | glæder sig over det nye kapitel om udveksling af oplysninger i det nye udkast til horisontale retningslinjer; bemærker, at dette er et følsomt emne i forholdet mellem konkurrenter, og at det er afgørende for virksomheder, at de er i stand til at identificere, hvilke oplysninger, der kan deles, uden at skabe begrænsende følger for konkurrencen, navnlig under de nuværende forhold med selvvurdering af aftalerne; |
| --- | --- |

11.

glæder sig over det nye kapitel om udveksling af oplysninger i det nye udkast til horisontale retningslinjer; bemærker, at dette er et følsomt emne i forholdet mellem konkurrenter, og at det er afgørende for virksomheder, at de er i stand til at identificere, hvilke oplysninger, der kan deles, uden at skabe begrænsende følger for konkurrencen, navnlig under de nuværende forhold med selvvurdering af aftalerne;

| 12. | glæder sig over revisionen af standardiseringskapitlet i udkastet til nye horisontale retningslinjer og den plads, der er givet til miljøaspekter i det; minder om de klare fordele ved en gennemsigtig standardiseringsproces; glæder sig derfor over de bestemmelser, som har til formål at behandle den naturlige usikkerhed, som tilstedeværelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder er omgivet af i denne forbindelse, og de forretningsmæssige vilkår, som vil blive vedtaget for deres licenstildeling; mener, at det er af stor betydning, at man undgår tvister, når standarder vedtages; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over revisionen af standardiseringskapitlet i udkastet til nye horisontale retningslinjer og den plads, der er givet til miljøaspekter i det; minder om de klare fordele ved en gennemsigtig standardiseringsproces; glæder sig derfor over de bestemmelser, som har til formål at behandle den naturlige usikkerhed, som tilstedeværelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder er omgivet af i denne forbindelse, og de forretningsmæssige vilkår, som vil blive vedtaget for deres licenstildeling; mener, at det er af stor betydning, at man undgår tvister, når standarder vedtages;

| 13. | fremhæver betydningen af at respektere intellektuelle ejendomsrettigheder, som definitivt bidrager til innovation; minder om, at innovationskapacitet er en vigtig del af at skabe en konkurrencedygtig økonomi og opfylde EU's 2020-mål; støtter forebyggelse af ethvert misbrug af intellektuelle ejendomsrettigheder bl.a. via konkurrencelovgivning; |
| --- | --- |

13.

fremhæver betydningen af at respektere intellektuelle ejendomsrettigheder, som definitivt bidrager til innovation; minder om, at innovationskapacitet er en vigtig del af at skabe en konkurrencedygtig økonomi og opfylde EU's 2020-mål; støtter forebyggelse af ethvert misbrug af intellektuelle ejendomsrettigheder bl.a. via konkurrencelovgivning;

| 14. | mener imidlertid, at dette spørgsmål bør behandles i en bredere omfattende lovgivningsmæssig ramme og ikke kun i forbindelse med konkurrencepolitik; understreger, at dette kapitel i det nye udkast til horisontale retningslinjer bør ses som en del af en integreret lovgivningsmæssig ramme for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

14.

mener imidlertid, at dette spørgsmål bør behandles i en bredere omfattende lovgivningsmæssig ramme og ikke kun i forbindelse med konkurrencepolitik; understreger, at dette kapitel i det nye udkast til horisontale retningslinjer bør ses som en del af en integreret lovgivningsmæssig ramme for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder;

| 15. | er enig med Kommissionen i, at alle parter, som indgår en forsknings- og udviklingsaftale, forudgående skal oplyse om alle deres eksisterende og forestående intellektuelle ejendomsrettigheder, for så vidt at de er relevante for andre parters anvendelse af aftalens resultater; |
| --- | --- |

15.

er enig med Kommissionen i, at alle parter, som indgår en forsknings- og udviklingsaftale, forudgående skal oplyse om alle deres eksisterende og forestående intellektuelle ejendomsrettigheder, for så vidt at de er relevante for andre parters anvendelse af aftalens resultater;

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

16.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 285 af 29.12.1971, s. 46.

(2)  EFT L 304 af 5.12.2000, s. 3.

(3)  EFT L 304 af 5.12.2000, s. 7.

(4)  EFT C 3 af 6.1.2001, s. 2.

(5)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0050.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/115 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/115

---

Torsdag den 25. november 2010Irak - navnlig dødsstraffen (herunder sagen om Tariq Aziz) og angreb på kristne samfund

P7_TA(2010)0448

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Irak: dødsstraf (herunder sagen om Tariq Aziz) og angrebene på kristne samfund

2012/C 99 E/21

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Irak, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om situationen i Irak,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om afskaffelse af dødsstraf, navnlig beslutningen af 26. april 2007 om initiativet til et universelt moratorium for dødsstraf (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om afskaffelse af dødsstraf, navnlig beslutningen af 26. april 2007 om initiativet til et universelt moratorium for dødsstraf (1),

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 62/149 af 18. december 2007 med opfordring til et moratorium for dødsstraf og Generalforsamlingens resolution 63/168 af 18. december 2008 med opfordring til gennemførelse af resolution 62/149 af 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 62/149 af 18. december 2007 med opfordring til et moratorium for dødsstraf og Generalforsamlingens resolution 63/168 af 18. december 2008 med opfordring til gennemførelse af resolution 62/149 af 2007,

| — | der henviser til den tale, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, holdt på plenarmødet den 16. juni 2010 om menneskerettighedspolitik, hvori hun påpegede, at afskaffelse af dødsstraffen på verdensplan er en prioritet for EU; |
| --- | --- |

—

der henviser til den tale, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, holdt på plenarmødet den 16. juni 2010 om menneskerettighedspolitik, hvori hun påpegede, at afskaffelse af dødsstraffen på verdensplan er en prioritet for EU;

| — | der henviser til sluterklæringen fra den fjerde verdenskongres mod dødsstraf, der blev afholdt i Genève den 24.-26. februar 2010, hvori der opfordres til en universel afskaffelse af dødsstraffen, |
| --- | --- |

—

der henviser til sluterklæringen fra den fjerde verdenskongres mod dødsstraf, der blev afholdt i Genève den 24.-26. februar 2010, hvori der opfordres til en universel afskaffelse af dødsstraffen,

| — | der henviser til artikel 2 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2009 om religions- og trosfrihed, hvori det understreger den strategiske betydning af denne frihedsrettighed og af at imødegå religiøs intolerance, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2009 om religions- og trosfrihed, hvori det understreger den strategiske betydning af denne frihedsrettighed og af at imødegå religiøs intolerance,

| — | der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-erklæringen fra 1981 om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion og tro,

| — | der henviser til erklæringer fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, om Irak, navnlig erklæringen af 1. november 2010 i anledning af angrebet på kirkegængere i en kristen domkirke i Bagdad i Irak, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringer fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, om Irak, navnlig erklæringen af 1. november 2010 i anledning af angrebet på kirkegængere i en kristen domkirke i Bagdad i Irak,

| — | der henviser til sine årsberetninger om menneskerettighedssituationen i verden og sine tidligere beslutninger om religiøse mindretal i verden, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine årsberetninger om menneskerettighedssituationen i verden og sine tidligere beslutninger om religiøse mindretal i verden,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

Dødsstraf (herunder sagen om Tariq Aziz)

| A. | der henviser til, at den irakiske højesteret den 26. oktober 2010 dømte landets tidligere vicepremierminister, den 74-årige Tariq Aziz, til døden sammen med Sadoun Shakir, forhenværende indenrigsminister, og Abed Hamoud, forhenværende privatsekretær for Saddam Hussein; der påpeger, at hvis appellen af dødsdommen afvises, vil henrettelsen formentlig finde sted inden for 30 dage, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den irakiske højesteret den 26. oktober 2010 dømte landets tidligere vicepremierminister, den 74-årige Tariq Aziz, til døden sammen med Sadoun Shakir, forhenværende indenrigsminister, og Abed Hamoud, forhenværende privatsekretær for Saddam Hussein; der påpeger, at hvis appellen af dødsdommen afvises, vil henrettelsen formentlig finde sted inden for 30 dage,

| B. | der henviser til, at Tariq Aziz ved en tidligere retssag var blevet idømt 22 fængsel i enrum, hvilket reelt var en livstidsdom, fordi Tariq Aziz lider af et skrøbeligt helbred og allerede har haft flere slagtilfælde og lungeproblemer, ligesom han er blevet opereret for en blodprop i hjernen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Tariq Aziz ved en tidligere retssag var blevet idømt 22 fængsel i enrum, hvilket reelt var en livstidsdom, fordi Tariq Aziz lider af et skrøbeligt helbred og allerede har haft flere slagtilfælde og lungeproblemer, ligesom han er blevet opereret for en blodprop i hjernen,

| C. | der henviser til, at Iraks præsident, Jalal Talabani, har erklæret, at han ikke vil underskrive henrettelsesordren for Tariq Aziz; der henviser til, at dødsdomme i henhold til den irakiske forfatning bør godkendes af præsidenten, men at der findes mekanismer, hvorved domme kan fuldbyrdes med parlamentets godkendelse, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Iraks præsident, Jalal Talabani, har erklæret, at han ikke vil underskrive henrettelsesordren for Tariq Aziz; der henviser til, at dødsdomme i henhold til den irakiske forfatning bør godkendes af præsidenten, men at der findes mekanismer, hvorved domme kan fuldbyrdes med parlamentets godkendelse,

| D. | der påpeger, at dødsdommen over Tariq Aziz på ingen måde vil bidrage til at forbedre voldsklimaet i Irak, og at landet har stærkt behov for en national forsoning, |
| --- | --- |

D.

der påpeger, at dødsdommen over Tariq Aziz på ingen måde vil bidrage til at forbedre voldsklimaet i Irak, og at landet har stærkt behov for en national forsoning,

| E. | der henviser til, at EU er stærkt engageret i indsatsen for at afskaffe dødsstraffen overalt og stræber efter at opnå en universel accept af dette princip, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU er stærkt engageret i indsatsen for at afskaffe dødsstraffen overalt og stræber efter at opnå en universel accept af dette princip,

| F. | der påpeger, at dødsstraffen er den ultimative grusomme, umenneskelige og nedværdigende straf, der krænker retten til liv, som er fastlagt i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og udgør en form for tortur, som er uacceptabel for stater, der respekterer menneskerettighederne, |
| --- | --- |

F.

der påpeger, at dødsstraffen er den ultimative grusomme, umenneskelige og nedværdigende straf, der krænker retten til liv, som er fastlagt i verdenserklæringen om menneskerettigheder, og udgør en form for tortur, som er uacceptabel for stater, der respekterer menneskerettighederne,

Angreb på kristne samfund

| G. | der henviser til, at to irakiske kristne blev dræbt den 22. november 2010 i Mosul; der henviser til, at mindst fem mennesker blev dræbt ved en række bombe- og morterangreb rettet mod kristne områder i Iraks hovedstad Bagdad den 10. november 2010; der henviser til, at disse angreb fandt sted efter islamistiske militantes besættelse af en syrisk-katolsk domkirke den 31. oktober 2010, hvorunder over 50 kirkegængere blev dræbt, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at to irakiske kristne blev dræbt den 22. november 2010 i Mosul; der henviser til, at mindst fem mennesker blev dræbt ved en række bombe- og morterangreb rettet mod kristne områder i Iraks hovedstad Bagdad den 10. november 2010; der henviser til, at disse angreb fandt sted efter islamistiske militantes besættelse af en syrisk-katolsk domkirke den 31. oktober 2010, hvorunder over 50 kirkegængere blev dræbt,

| H. | der henviser til, at den militante gruppe Den Islamiske Stat Irak, der anses for at være en del af den internationale Al Qaeda-bevægelse, har påtaget sig ansvaret for drabene og har svoret at ville gennemføre yderligere angreb på kristne, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den militante gruppe Den Islamiske Stat Irak, der anses for at være en del af den internationale Al Qaeda-bevægelse, har påtaget sig ansvaret for drabene og har svoret at ville gennemføre yderligere angreb på kristne,

| I. | der henviser til, at den irakiske regering i henhold til artikel 10 i forfatningen er forpligtet til at sikre og opretholde helligdommes og religiøse steders ukrænkelighed; der henviser til, at medlemmer af alle religiøse trosretninger ifølge forfatningens artikel 43 frit kan udøve deres religiøse ritualer og drive deres religiøse institutioner, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den irakiske regering i henhold til artikel 10 i forfatningen er forpligtet til at sikre og opretholde helligdommes og religiøse steders ukrænkelighed; der henviser til, at medlemmer af alle religiøse trosretninger ifølge forfatningens artikel 43 frit kan udøve deres religiøse ritualer og drive deres religiøse institutioner,

| J. | der henviser til, at flere hundrede tusinder kristne er flygtet fra landet efter gentagne angreb på deres lokalsamfund og kirker; der henviser til, at mange af de tilbageværende irakiske assyrere (kaldæere, syriske katolikker og andre kristne minoriteter) nu har status af internt fordrevne, efter at de har måttet flygte fra ekstremistisk vold rettet mod dem, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at flere hundrede tusinder kristne er flygtet fra landet efter gentagne angreb på deres lokalsamfund og kirker; der henviser til, at mange af de tilbageværende irakiske assyrere (kaldæere, syriske katolikker og andre kristne minoriteter) nu har status af internt fordrevne, efter at de har måttet flygte fra ekstremistisk vold rettet mod dem,

| K. | der henviser til, at assyrerne (kaldæere, syriske katolikker og andre kristne minoriteter) er et gammelt, oprindeligt folkeslag, som er meget sårbart over for forfølgelse og tvangsemigration, og at der er fare for, at deres kultur uddør i Irak, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at assyrerne (kaldæere, syriske katolikker og andre kristne minoriteter) er et gammelt, oprindeligt folkeslag, som er meget sårbart over for forfølgelse og tvangsemigration, og at der er fare for, at deres kultur uddør i Irak,

| L. | der henviser til, at menneskerettighedskrænkelserne i Irak, navnlig rettet mod etniske og religiøse mindretal, fortsat antager et foruroligende stort omfang; der påpeger, at sikkerheden og rettighederne for alle mindretal, herunder religiøse grupper, skal respekteres og beskyttes i alle samfund, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at menneskerettighedskrænkelserne i Irak, navnlig rettet mod etniske og religiøse mindretal, fortsat antager et foruroligende stort omfang; der påpeger, at sikkerheden og rettighederne for alle mindretal, herunder religiøse grupper, skal respekteres og beskyttes i alle samfund,

| M. | der henviser til, at EU gentagne gange har udtrykt sit engagement i tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed og understreget, at regeringer har pligt til at garantere disse friheder, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU gentagne gange har udtrykt sit engagement i tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed og understreget, at regeringer har pligt til at garantere disse friheder,

Dødsstraf (herunder sagen om Tariq Aziz)

| 1. | bekræfter sin mangeårige modstand mod dødsstraf i alle tilfælde og under alle omstændigheder, herunder også for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, og understreger endnu en gang, at afskaffelse af dødsstraffen bidrager til at styrke den menneskelige værdighed og den gradvise udvikling af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

1.

bekræfter sin mangeårige modstand mod dødsstraf i alle tilfælde og under alle omstændigheder, herunder også for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, og understreger endnu en gang, at afskaffelse af dødsstraffen bidrager til at styrke den menneskelige værdighed og den gradvise udvikling af menneskerettighederne;

| 2. | finder det derfor dybt beklageligt, at den irakiske højesteret har besluttet at dømme Tariq Aziz, Sadoun Shakir og Abed Hamoud til døden; understreger samtidig vigtigheden af, at personer, herunder (tidligere) politikere, der har gjort sig skyldige i menneskerettighedskrænkelser, stilles til ansvar i henhold til retsstatsprincipperne og ved en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

2.

finder det derfor dybt beklageligt, at den irakiske højesteret har besluttet at dømme Tariq Aziz, Sadoun Shakir og Abed Hamoud til døden; understreger samtidig vigtigheden af, at personer, herunder (tidligere) politikere, der har gjort sig skyldige i menneskerettighedskrænkelser, stilles til ansvar i henhold til retsstatsprincipperne og ved en retfærdig rettergang;

| 3. | opfordrer indtrængende de irakiske myndigheder til at genoverveje deres afgørelse og ikke fuldbyrde den dødsdom, der er afsagt af den irakiske højesteret; hilser den irakiske præsident, Jalal Talabanis meddelelse om, at han ikke vil underskrive henrettelsesordren, velkommen; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende de irakiske myndigheder til at genoverveje deres afgørelse og ikke fuldbyrde den dødsdom, der er afsagt af den irakiske højesteret; hilser den irakiske præsident, Jalal Talabanis meddelelse om, at han ikke vil underskrive henrettelsesordren, velkommen;

| 4. | tilskynder den irakiske regering til at undertegne og ratificere den anden valgfri protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, vedrørende afskaffelse af dødsstraf under alle forhold, og opfordrer til et øjeblikkeligt moratorium for henrettelser; |
| --- | --- |

4.

tilskynder den irakiske regering til at undertegne og ratificere den anden valgfri protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, vedrørende afskaffelse af dødsstraf under alle forhold, og opfordrer til et øjeblikkeligt moratorium for henrettelser;

| 5. | påpeger, at den fuldstændige afskaffelse af dødsstraf fortsat er et af hovedmålene for EU's menneskerettighedspolitik; |
| --- | --- |

5.

påpeger, at den fuldstændige afskaffelse af dødsstraf fortsat er et af hovedmålene for EU's menneskerettighedspolitik;

Angreb på kristne samfund

| 6. | udtrykker sine alvorlige bekymring over - og stærke fordømmelse af - den seneste tids angreb på kristne og andre religiøse trossamfund i Irak og gerningsmændenes misbrug af religion; |
| --- | --- |

6.

udtrykker sine alvorlige bekymring over - og stærke fordømmelse af - den seneste tids angreb på kristne og andre religiøse trossamfund i Irak og gerningsmændenes misbrug af religion;

| 7. | opfordrer de irakiske myndigheder til drastisk at forstærke deres indsats for at beskytte kristne og andre sårbare mindretal, til at øge indsatsen mod interetnisk vold og til at gøre deres yderste for at bringe gerningsmændene til forbrydelser for retten i overensstemmelse med retsstatsprincipperne og internationale standarder; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de irakiske myndigheder til drastisk at forstærke deres indsats for at beskytte kristne og andre sårbare mindretal, til at øge indsatsen mod interetnisk vold og til at gøre deres yderste for at bringe gerningsmændene til forbrydelser for retten i overensstemmelse med retsstatsprincipperne og internationale standarder;

| 8. | bekræfter sin fulde støtte til den irakiske befolkning og opfordrer alle politiske kræfter i Irak til at gøre en fælles indsats mod volds- og terrortruslen; fremhæver nødvendigheden af at værne om alle religiøse gruppers ret til frit at forsamles og dyrke deres tro; beklager den bevidste udpegning af områder, hvor civile forsamles, herunder kirker, som mål; fordømmer kraftigt alle voldshandlinger rettet mod kirker og andre religiøse samlingssteder og opfordrer indtrængende EU og det internationale samfund til at forstærke kampen mod terrorisme; |
| --- | --- |

8.

bekræfter sin fulde støtte til den irakiske befolkning og opfordrer alle politiske kræfter i Irak til at gøre en fælles indsats mod volds- og terrortruslen; fremhæver nødvendigheden af at værne om alle religiøse gruppers ret til frit at forsamles og dyrke deres tro; beklager den bevidste udpegning af områder, hvor civile forsamles, herunder kirker, som mål; fordømmer kraftigt alle voldshandlinger rettet mod kirker og andre religiøse samlingssteder og opfordrer indtrængende EU og det internationale samfund til at forstærke kampen mod terrorisme;

| 9. | udtrykker sin solidaritet med ofrenes familier og sin tiltro til, at det irakiske folk vil stå fast på deres fortsatte afvisning af ekstremisters bestræbelser for at opildne til sekterisk vold; |
| --- | --- |

9.

udtrykker sin solidaritet med ofrenes familier og sin tiltro til, at det irakiske folk vil stå fast på deres fortsatte afvisning af ekstremisters bestræbelser for at opildne til sekterisk vold;

| 10. | hilser med tilfredshed, at det irakiske udenrigsministerium i en erklæring af 2. november 2010 opfordrede de kompetente myndigheder og alle sikkerhedsstyrker til at stå fast over for alle forsøg på at splitte de irakiske borgere på et sekterisk eller racemæssigt grundlag, yde de irakiske borgere beskyttelse og værne om religionsudøvelsen; |
| --- | --- |

10.

hilser med tilfredshed, at det irakiske udenrigsministerium i en erklæring af 2. november 2010 opfordrede de kompetente myndigheder og alle sikkerhedsstyrker til at stå fast over for alle forsøg på at splitte de irakiske borgere på et sekterisk eller racemæssigt grundlag, yde de irakiske borgere beskyttelse og værne om religionsudøvelsen;

| 11. | opfordrer Rådet og Kommissionen, og navnlig næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, til i forbindelse med forberedelsen af den første partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Irak at tage spørgsmålet om kristnes sikkerhed inden for Iraks grænser op som et prioriteret spørgsmål; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Rådet og Kommissionen, og navnlig næstformand i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Catherine Ashton, til i forbindelse med forberedelsen af den første partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Irak at tage spørgsmålet om kristnes sikkerhed inden for Iraks grænser op som et prioriteret spørgsmål;

*

* *

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, regeringerne og parlamenterne i EU's medlemsstater, FN's generalsekretær, formanden for FN's Generalforsamling, regeringerne i FN's medlemsstater samt Iraks regering og parlament. |
| --- | --- |

12.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, regeringerne og parlamenterne i EU's medlemsstater, FN's generalsekretær, formanden for FN's Generalforsamling, regeringerne i FN's medlemsstater samt Iraks regering og parlament.

---

(1)  EUT C 74 E af 20.3.2008, s. 775.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/118 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/118

---

Torsdag den 25. november 2010Tibet - planer om at gøre kinesisk til det vigtigste undervisningssprog

P7_TA(2010)0449

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Tibet - planer om at gøre kinesisk til det vigtigste undervisningssprog

2012/C 99 E/22

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina og Tibet, navnlig beslutningen af 10. april 2008 om Tibet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina og Tibet, navnlig beslutningen af 10. april 2008 om Tibet (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at respekten for menneskerettigheder, identitetsfrihed og kulturel og religiøs frihed er grundlæggende principper i EU og en prioritet i EU's udenrigspolitik, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at respekten for menneskerettigheder, identitetsfrihed og kulturel og religiøs frihed er grundlæggende principper i EU og en prioritet i EU's udenrigspolitik,

| B. | der henviser til, at Folkerepublikken Kina har udtrykt ønske om harmoniske etniske forbindelser mellem alle 56 etniske minoriteter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Folkerepublikken Kina har udtrykt ønske om harmoniske etniske forbindelser mellem alle 56 etniske minoriteter,

| C. | der henviser til, at omkring 1 000 etniske tibetanske studerende den 19. oktober 2010 marcherede gennem Tongren, også kaldet Rebkong, i en fredelig demonstration mod planer om at indføre mandarin som undervisningssprog i skoler i området; der henviser til, at protesterne den 23. oktober 2010 bredte sig til Qingai-provinsen og Beijing, hvor 400 tibetanske studerende ved Minsu-universitetet demonstrerede, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at omkring 1 000 etniske tibetanske studerende den 19. oktober 2010 marcherede gennem Tongren, også kaldet Rebkong, i en fredelig demonstration mod planer om at indføre mandarin som undervisningssprog i skoler i området; der henviser til, at protesterne den 23. oktober 2010 bredte sig til Qingai-provinsen og Beijing, hvor 400 tibetanske studerende ved Minsu-universitetet demonstrerede,

| D. | der henviser til, at det tibetanske sprog som et af Asiens fire ældste og mest originale sprog er en grundlæggende katalysator for den tibetanske identitet, kultur og region, men at det også sammen med den tibetanske kultur som helhed udgør en uerstattelig del af verdens kulturarv; der henviser til, at det tibetanske sprog, der vidner om en civilisation rig på historie, er en grundlæggende og uerstattelig del af den tibetanske identitet, kultur og religion, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det tibetanske sprog som et af Asiens fire ældste og mest originale sprog er en grundlæggende katalysator for den tibetanske identitet, kultur og region, men at det også sammen med den tibetanske kultur som helhed udgør en uerstattelig del af verdens kulturarv; der henviser til, at det tibetanske sprog, der vidner om en civilisation rig på historie, er en grundlæggende og uerstattelig del af den tibetanske identitet, kultur og religion,

| E. | der henviser til, at sprog udtrykker et samfunds sociale og kulturelle indstilling, der henviser til, at et samfunds fælles sprog er afgørende for kulturen, og der henviser til, at sprog videregiver en hel særlig social og kulturel adfærd og tænkemåde, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at sprog udtrykker et samfunds sociale og kulturelle indstilling, der henviser til, at et samfunds fælles sprog er afgørende for kulturen, og der henviser til, at sprog videregiver en hel særlig social og kulturel adfærd og tænkemåde,

| F. | der henviser til, at det er fastslået, at tosproget undervisning på grundlag af modersmålet er den mest effektive vej mod vellykket tosprogethed for tibetanere, og der henviser til, at denne »model 1-tosprogede undervisningspolitik« konsekvent har ført til den højeste andel af tibetanske studerende på universiteter over hele det tibetanske område, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det er fastslået, at tosproget undervisning på grundlag af modersmålet er den mest effektive vej mod vellykket tosprogethed for tibetanere, og der henviser til, at denne »model 1-tosprogede undervisningspolitik« konsekvent har ført til den højeste andel af tibetanske studerende på universiteter over hele det tibetanske område,

| G. | der henviser til, at det tibetanske sprog gradvist erstattes af kinesisk fra grundskoler til gymnasier i alle områder under den autonome region Tibet, og at officielle dokumenter oftest ikke foreligger på tibetansk, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det tibetanske sprog gradvist erstattes af kinesisk fra grundskoler til gymnasier i alle områder under den autonome region Tibet, og at officielle dokumenter oftest ikke foreligger på tibetansk,

| H. | der henviser til, at ændringer i uddannelsespolitikken ville begrænse anvendelsen af det tibetanske sprog i skoler, idet alle lærebøger og emner, undtaget for sprogundervisning i tibetansk og engelsk, ville være på mandarin, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ændringer i uddannelsespolitikken ville begrænse anvendelsen af det tibetanske sprog i skoler, idet alle lærebøger og emner, undtaget for sprogundervisning i tibetansk og engelsk, ville være på mandarin,

| I. | der henviser til, at Folkerepublikken Kina sammen med 142 andre lande den 13. september 2007 stemte for vedtagelsen af FN’s erklæring om oprindelige folks rettigheder, hvori det bl.a. af artikel 14 fremgår, at oprindelige folk har ret til at etablere og forvalte deres uddannelsessystemer og -institutioner, der tilbyder uddannelse på deres eget sprog, på en måde, der svarer til deres kulturelle metoder til undervisning og læring, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Folkerepublikken Kina sammen med 142 andre lande den 13. september 2007 stemte for vedtagelsen af FN’s erklæring om oprindelige folks rettigheder, hvori det bl.a. af artikel 14 fremgår, at oprindelige folk har ret til at etablere og forvalte deres uddannelsessystemer og -institutioner, der tilbyder uddannelse på deres eget sprog, på en måde, der svarer til deres kulturelle metoder til undervisning og læring,

| J. | der henviser til, at der på grund af det kinesiske sprogs dominans er en voksende bekymring over jobmuligheder blandt studerende i de tibetanske områder, da de fleste tibetanske studerende ifølge et andragende underskrevet af lærere og elever aldrig har opholdt sig i et kinesisksproget miljø og derfor ikke er i stand til at kommunikere på kinesisk, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der på grund af det kinesiske sprogs dominans er en voksende bekymring over jobmuligheder blandt studerende i de tibetanske områder, da de fleste tibetanske studerende ifølge et andragende underskrevet af lærere og elever aldrig har opholdt sig i et kinesisksproget miljø og derfor ikke er i stand til at kommunikere på kinesisk,

| 1. | fordømmer den øgede undertrykkelse af udøvelsen af kulturelle, sproglige, religiøse og andre grundlæggende frihedsrettigheder for tibetanere og understreger behovet for at bevare og beskytte den særlige kulturelle, religiøse og nationale identitet for de seks millioner tibetanere og for at tage fat i problemerne vedrørende undertrykkelse og marginalisering af det tibetanske sprog, som understøtter den tibetanske identitet; |
| --- | --- |

1.

fordømmer den øgede undertrykkelse af udøvelsen af kulturelle, sproglige, religiøse og andre grundlæggende frihedsrettigheder for tibetanere og understreger behovet for at bevare og beskytte den særlige kulturelle, religiøse og nationale identitet for de seks millioner tibetanere og for at tage fat i problemerne vedrørende undertrykkelse og marginalisering af det tibetanske sprog, som understøtter den tibetanske identitet;

| 2. | udtrykker bekymring over forsøgene på at devaluere det tibetanske sprog og understreger, at skal den tosprogede undervisning lykkes, skal tibetansk være det nationale sprog; |
| --- | --- |

2.

udtrykker bekymring over forsøgene på at devaluere det tibetanske sprog og understreger, at skal den tosprogede undervisning lykkes, skal tibetansk være det nationale sprog;

| 3. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at gennemføre artikel 4 i Folkerepublikken Kinas forfatning og artikel 10 i loven om regional national autonomi, der garanterer alle nationaliteters frihed til at anvende og udvikle deres egne talte og skrevne sprog; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at gennemføre artikel 4 i Folkerepublikken Kinas forfatning og artikel 10 i loven om regional national autonomi, der garanterer alle nationaliteters frihed til at anvende og udvikle deres egne talte og skrevne sprog;

| 4. | opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at støtte en egentlig politik for tosprogethed, hvor der i alle fag, inklusive matematik og naturvidenskab, kan undervises på tibetansk, hvor undervisning i det kinesiske sprog styrkes, og hvor lokale myndigheder og samfund selv har beføjelse til at træffe beslutninger vedrørende undervisningssprog; |
| --- | --- |

4.

opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at støtte en egentlig politik for tosprogethed, hvor der i alle fag, inklusive matematik og naturvidenskab, kan undervises på tibetansk, hvor undervisning i det kinesiske sprog styrkes, og hvor lokale myndigheder og samfund selv har beføjelse til at træffe beslutninger vedrørende undervisningssprog;

| 5. | mener, at enhver etnisk minoritet har ret til at bevare dets eget sprog og skriftsprog; er af den opfattelse, at et retfærdigt tosproget undervisningssystem vil bidrage til et bedre samarbejde og forståelse, når tibetanerne lærer kinesisk, og når Han-folket, der bor i de tibetanske områder, samtidig tilskyndes til at lære det tibetanske sprog; |
| --- | --- |

5.

mener, at enhver etnisk minoritet har ret til at bevare dets eget sprog og skriftsprog; er af den opfattelse, at et retfærdigt tosproget undervisningssystem vil bidrage til et bedre samarbejde og forståelse, når tibetanerne lærer kinesisk, og når Han-folket, der bor i de tibetanske områder, samtidig tilskyndes til at lære det tibetanske sprog;

| 6. | understreger, at kvaliteten af undervisningen for størstedelen af de tibetanske elever i mellemskolen ville lide alvorligt under indførelsen af kinesisk som førstesprog i undervisningen, og at der i skolefagene derfor, hvilket er mest passende, kun bør undervises på det tibetanske modersmål; |
| --- | --- |

6.

understreger, at kvaliteten af undervisningen for størstedelen af de tibetanske elever i mellemskolen ville lide alvorligt under indførelsen af kinesisk som førstesprog i undervisningen, og at der i skolefagene derfor, hvilket er mest passende, kun bør undervises på det tibetanske modersmål;

| 7. | opfordrer de kinesiske myndigheder til at gøre alt for at mindske de sproglige og kulturelle vanskeligheder, som tibetanerne står over for i forbindelse med beskæftigelse i byer, men på måder, som ikke undergraver det tibetanske sprog og den tibetanske kultur; |
| --- | --- |

7.

opfordrer de kinesiske myndigheder til at gøre alt for at mindske de sproglige og kulturelle vanskeligheder, som tibetanerne står over for i forbindelse med beskæftigelse i byer, men på måder, som ikke undergraver det tibetanske sprog og den tibetanske kultur;

| 8. | opfordrer Kommissionen, den højtstående repræsentant/næstformanden og medlemsstaterne til indtrængende at opfordre den kinesiske regering til for det første at sikre, at de studerendes ret til fredelige demonstrationer overholdes, og at de relevante myndigheder omhyggelig og på passende vis behandler deres klager, og for det andet, at bestemmelserne fra 2002 om undersøgelse, anvendelse og udvikling af det tibetanske sprog gennemføres korrekt i overensstemmelse med loven om regional etnisk autonomi; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen, den højtstående repræsentant/næstformanden og medlemsstaterne til indtrængende at opfordre den kinesiske regering til for det første at sikre, at de studerendes ret til fredelige demonstrationer overholdes, og at de relevante myndigheder omhyggelig og på passende vis behandler deres klager, og for det andet, at bestemmelserne fra 2002 om undersøgelse, anvendelse og udvikling af det tibetanske sprog gennemføres korrekt i overensstemmelse med loven om regional etnisk autonomi;

| 9. | anmoder Kommissionen om at rapportere om anvendelsen af de midler, der blev anmodet om til støtte for det tibetanske civilsamfund i Kina og i eksil inden for rammerne af 2009-budgettet (1 mio. EUR), og understreger behovet for at bevare den tibetanske kultur, navnlig i eksil; |
| --- | --- |

9.

anmoder Kommissionen om at rapportere om anvendelsen af de midler, der blev anmodet om til støtte for det tibetanske civilsamfund i Kina og i eksil inden for rammerne af 2009-budgettet (1 mio. EUR), og understreger behovet for at bevare den tibetanske kultur, navnlig i eksil;

| 10. | opfordrer endnu en gang Kina til at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og beklager den ofte diskriminerende behandling af etniske og religiøse minoriteter i Kina; |
| --- | --- |

10.

opfordrer endnu en gang Kina til at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og beklager den ofte diskriminerende behandling af etniske og religiøse minoriteter i Kina;

| 11. | anmoder de kinesiske myndigheder om at give udenlandske medier adgang til Tibet, herunder til de tibetanske områder uden for den autonome region Tibet, og afskaffe ordningen med de særlige tilladelser; |
| --- | --- |

11.

anmoder de kinesiske myndigheder om at give udenlandske medier adgang til Tibet, herunder til de tibetanske områder uden for den autonome region Tibet, og afskaffe ordningen med de særlige tilladelser;

| 12. | opfordrer EU's diplomatiske repræsentanter i Beijing til at besøge regionen for at give Rådet og den højtstående repræsentant/næstformanden tilbagemelding om den nuværende situation med hensyn til problematikken om undervisning og sprog; |
| --- | --- |

12.

opfordrer EU's diplomatiske repræsentanter i Beijing til at besøge regionen for at give Rådet og den højtstående repræsentant/næstformanden tilbagemelding om den nuværende situation med hensyn til problematikken om undervisning og sprog;

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand i Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Folkerepublikken Kinas regering og parlament og Hans Hellighed Dalai Lama. |
| --- | --- |

13.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand i Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Folkerepublikken Kinas regering og parlament og Hans Hellighed Dalai Lama.

---

(1)  EUT C 247 E af 15.10.2009, s. 5.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/120 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/120

---

Torsdag den 25. november 2010Burma - valgets forløb og løsladelsen af oppositionsleder Aung San Suu Kyi

P7_TA(2010)0450

Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2010 om Burma - valgets forløb og løsladelsen af oppositionsleder Aung San Suu Kyi

2012/C 99 E/23

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma, hvoraf den seneste blev vedtaget den 20. maj 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Burma, hvoraf den seneste blev vedtaget den 20. maj 2010 (1),

| — | der henviser til artikel 18-21 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 18-21 i verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til artikel 25 i den internationale konvention fra 1966 om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 25 i den internationale konvention fra 1966 om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til EU-formandskabets erklæring af 23. februar 2010 med opfordring til en altomfattende dialog mellem myndighederne og de demokratiske bevægelser i Burma, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-formandskabets erklæring af 23. februar 2010 med opfordring til en altomfattende dialog mellem myndighederne og de demokratiske bevægelser i Burma,

| — | der henviser til erklæringen fra formanden for Europa-Parlamentet, Jerzy Buzek, af 11. marts 2010 om Burmas nye valglov, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra formanden for Europa-Parlamentet, Jerzy Buzek, af 11. marts 2010 om Burmas nye valglov,

| — | der henviser til formandens erklæring ved det 16. ASEAN-topmøde, der blev afholdt i Hanoi den 9. april 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens erklæring ved det 16. ASEAN-topmøde, der blev afholdt i Hanoi den 9. april 2010,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om Burma/Myanmar, der blev vedtaget på den 3009. samling i Rådet (udenrigsanliggender), som blev afholdt i Luxembourg den 26. april 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om Burma/Myanmar, der blev vedtaget på den 3009. samling i Rådet (udenrigsanliggender), som blev afholdt i Luxembourg den 26. april 2010,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner - erklæring om Burma/Myanmar af 19. juni 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner - erklæring om Burma/Myanmar af 19. juni 2010,

| — | der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær af 28. august 2009 om menneskerettighedssituationen i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's generalsekretær af 28. august 2009 om menneskerettighedssituationen i Burma/Myanmar,

| — | der henviser til den erklæring, som FN’s generalsekretær, Ban Ki-moon, fremsatte i Bangkok den 26. oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som FN’s generalsekretær, Ban Ki-moon, fremsatte i Bangkok den 26. oktober 2010,

| — | der henviser til formandens erklæring ved det ottende Asien-Europa-møde i oktober 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens erklæring ved det ottende Asien-Europa-møde i oktober 2010,

| — | der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør af 15. september 2010 om menneskerettighedssituationen i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør af 15. september 2010 om menneskerettighedssituationen i Burma/Myanmar,

| — | der henviser til erklæringen fra næstformanden i Kommissionen/EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 7. november 2010 om valget i Burma, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformanden i Kommissionen/EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 7. november 2010 om valget i Burma,

| — | der henviser til erklæringen fra FN’s generalsekretær og formanden for Europa-Parlamentet, Jerzy Buzek, af 8. november 2010 om det burmesiske valg, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra FN’s generalsekretær og formanden for Europa-Parlamentet, Jerzy Buzek, af 8. november 2010 om det burmesiske valg,

| — | der henviser til erklæringen fra FN’s generalsekretær af 13. november 2010 om løsladelsen af Daw Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra FN’s generalsekretær af 13. november 2010 om løsladelsen af Daw Aung San Suu Kyi,

| — | der henviser til erklæringen fra formanden for Det Europæiske Råd og næstformanden i Kommissionen/EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 13. november 2010 om løsladelsen af Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra formanden for Det Europæiske Råd og næstformanden i Kommissionen/EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 13. november 2010 om løsladelsen af Aung San Suu Kyi,

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet af 22. november 2010 om Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet af 22. november 2010 om Burma/Myanmar,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 122, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Aung San Suu Kyi om aftenen den 13. november 2010, mindre end en uge efter afholdelsen af det omstridte nationale valg, blev løsladt fra den husarrest, hvor hun har tilbragt 15 ud af de seneste 21 år, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Aung San Suu Kyi om aftenen den 13. november 2010, mindre end en uge efter afholdelsen af det omstridte nationale valg, blev løsladt fra den husarrest, hvor hun har tilbragt 15 ud af de seneste 21 år,

| B. | der henviser til, at Burma den 7. november 2010 afholdt sit første nationale valg i over 20 år; der henviser til, at det forrige valg i 1990 blev vundet af Aung San Suu Kyi's parti »National League for Democracy« (NLD), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Burma den 7. november 2010 afholdt sit første nationale valg i over 20 år; der henviser til, at det forrige valg i 1990 blev vundet af Aung San Suu Kyi's parti »National League for Democracy« (NLD),

| C. | der henviser til, at det seneste valg var baseret på den kontroversielle forfatning, der blev indført i 2008, som garanterer det burmesiske militær en fjerdedel af alle pladser i parlamentet, og ikke overraskende blev vundet af det militærstøttede parti »Union Solidarity and Development Party« (USDP), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det seneste valg var baseret på den kontroversielle forfatning, der blev indført i 2008, som garanterer det burmesiske militær en fjerdedel af alle pladser i parlamentet, og ikke overraskende blev vundet af det militærstøttede parti »Union Solidarity and Development Party« (USDP),

| D. | der henviser til, at de burmesiske myndigheder i perioden op til valget den 7. november indførte adskillige nye love, som begrænsede ytringsfriheden og kritik af regeringen, lagde alvorlige begrænsninger på politiske partiers politiske aktiviteter og kampagneaktiviteter og slog hårdt ned på interne opfordringer til løsladelse af politiske fanger, og til, at valget ikke levede op til internationale standarder, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de burmesiske myndigheder i perioden op til valget den 7. november indførte adskillige nye love, som begrænsede ytringsfriheden og kritik af regeringen, lagde alvorlige begrænsninger på politiske partiers politiske aktiviteter og kampagneaktiviteter og slog hårdt ned på interne opfordringer til løsladelse af politiske fanger, og til, at valget ikke levede op til internationale standarder,

| E. | der henviser til, at pro-junta-partiet »Union Solidarity and Development Party« (USDP) havde mulighed for at opstille kandidater i næsten alle valgkredse, mens pro-demokrati-partier som »National Democratic Force« blev begrænset til kun at opstille kandidater i en håndfuld valgkredse, primært fordi de ikke havde nok tid til at indsamle økonomiske midler til valget eller til at organisere det ordentligt, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at pro-junta-partiet »Union Solidarity and Development Party« (USDP) havde mulighed for at opstille kandidater i næsten alle valgkredse, mens pro-demokrati-partier som »National Democratic Force« blev begrænset til kun at opstille kandidater i en håndfuld valgkredse, primært fordi de ikke havde nok tid til at indsamle økonomiske midler til valget eller til at organisere det ordentligt,

| F. | der henviser til, at »National League for Democracy« (NLD) besluttede at boykotte valget i lyset af de betingelser, deltagerne blev pålagt; der henviser til, at NLD blev opløst ved lov den 6. maj 2010 efter at have undladt at indskrive sig til valget, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at »National League for Democracy« (NLD) besluttede at boykotte valget i lyset af de betingelser, deltagerne blev pålagt; der henviser til, at NLD blev opløst ved lov den 6. maj 2010 efter at have undladt at indskrive sig til valget,

| G. | der henviser til, at valget blev gennemført i en atmosfære af angst, trusler og resignation, og til, at hundredtusinder af burmesiske borgere, inklusive buddhistiske munke og politiske fanger, blev udelukket fra at stemme eller opstille ved valget, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at valget blev gennemført i en atmosfære af angst, trusler og resignation, og til, at hundredtusinder af burmesiske borgere, inklusive buddhistiske munke og politiske fanger, blev udelukket fra at stemme eller opstille ved valget,

| H. | der henviser til, at der var mange klager over såvel grundlaget for som gennemførelsen af valget med manglende beskyttelse af valghemmeligheden, tvang mod statsansatte og militærets indsats for f.eks. at tvinge etniske karenere til at stemme på juntastøttede partier, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der var mange klager over såvel grundlaget for som gennemførelsen af valget med manglende beskyttelse af valghemmeligheden, tvang mod statsansatte og militærets indsats for f.eks. at tvinge etniske karenere til at stemme på juntastøttede partier,

| I. | der henviser til, at den omstridte forfatning fra 2008 udelukker Aung San Suu Kyi fra offentlige hverv, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den omstridte forfatning fra 2008 udelukker Aung San Suu Kyi fra offentlige hverv,

| J. | der henviser til, at løsladelsen af Aung San Suu Kyi, forudsat at den ikke omstødes, kan tolkes som et første skridt i den rigtige retning; der henviser til, at mange imidlertid har udtrykt bekymring for Aung San Suu Kyi's sikkerhed og bemærker, at hun overvåges af statens sikkerhedstjeneste, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at løsladelsen af Aung San Suu Kyi, forudsat at den ikke omstødes, kan tolkes som et første skridt i den rigtige retning; der henviser til, at mange imidlertid har udtrykt bekymring for Aung San Suu Kyi's sikkerhed og bemærker, at hun overvåges af statens sikkerhedstjeneste,

| K. | der henviser til, at skønt Aung San Suu Kyi er blevet løsladt, holdes mere end 2 200 andre pro-demokrati-aktivister stadig fanget lige som mange af de buddhistiske munke, der førte an i protesterne mod regeringen i 2007, og journalister, der dækkede protesterne, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at skønt Aung San Suu Kyi er blevet løsladt, holdes mere end 2 200 andre pro-demokrati-aktivister stadig fanget lige som mange af de buddhistiske munke, der førte an i protesterne mod regeringen i 2007, og journalister, der dækkede protesterne,

| L. | der henviser til, at Burmas regering siden 2003 har afvist ethvert forslag, FN og det bredere internationale samfund har stillet, om hvordan dens 7-trins »køreplan for demokrati« kunne reformeres, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Burmas regering siden 2003 har afvist ethvert forslag, FN og det bredere internationale samfund har stillet, om hvordan dens 7-trins »køreplan for demokrati« kunne reformeres,

| M. | der henviser til, at Burmas militær fortsat begår grusomme menneskerettighedskrænkelser mod civile i de etniske kareneres hjemegne ved den thailandske grænse, krænkelser der indbefatter vilkårlige henrettelser, tvangsarbejde og seksuel vold, og endvidere henviser til, at tusindvis af burmesiske flygtninge ankom til Thailand dagen efter valget på grund af sammenstød mellem den burmesiske hær og etniske oprørsgrupper, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Burmas militær fortsat begår grusomme menneskerettighedskrænkelser mod civile i de etniske kareneres hjemegne ved den thailandske grænse, krænkelser der indbefatter vilkårlige henrettelser, tvangsarbejde og seksuel vold, og endvidere henviser til, at tusindvis af burmesiske flygtninge ankom til Thailand dagen efter valget på grund af sammenstød mellem den burmesiske hær og etniske oprørsgrupper,

| N. | der henviser til, at Burma fortsætter med udbredt og systematisk tvangsrekruttering af børnesoldater, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Burma fortsætter med udbredt og systematisk tvangsrekruttering af børnesoldater,

| O. | der henviser til, at FN, EU og dets medlemsstater, USA og mange andre regeringer i hele verden har udtalt, at trepartsforhandlinger mellem Aung San Suu Kyi og »National League for Democracy«, repræsentanter for Burmas etniske mindretal og den burmesiske junta er af afgørende betydning, og til, at Burma fortsat nægter at indlede sådanne drøftelser, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at FN, EU og dets medlemsstater, USA og mange andre regeringer i hele verden har udtalt, at trepartsforhandlinger mellem Aung San Suu Kyi og »National League for Democracy«, repræsentanter for Burmas etniske mindretal og den burmesiske junta er af afgørende betydning, og til, at Burma fortsat nægter at indlede sådanne drøftelser,

| P. | der henviser til, at EU siden 1996 har pålagt det burmesiske regime restriktive foranstaltninger, herunder en fastfrysning af omkring 540 enkeltpersoners og 62 juridiske personers aktiver, rejseforbud, et forbud mod eksport af militært udstyr og senere et forbud mod udstyr til skovarbejde og minedrift og mod import af visse typer træ, ædelstene og mineraler, indtil det tidspunkt, hvor der er dokumentation for reelle forandringer i retning af demokrati, menneskerettigheder, ytringsfrihed og retssikkerhed, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU siden 1996 har pålagt det burmesiske regime restriktive foranstaltninger, herunder en fastfrysning af omkring 540 enkeltpersoners og 62 juridiske personers aktiver, rejseforbud, et forbud mod eksport af militært udstyr og senere et forbud mod udstyr til skovarbejde og minedrift og mod import af visse typer træ, ædelstene og mineraler, indtil det tidspunkt, hvor der er dokumentation for reelle forandringer i retning af demokrati, menneskerettigheder, ytringsfrihed og retssikkerhed,

| 1. | glæder sig over den nylige løsladelse af Aung San Suu Kyi, men beklager dybt, at hun først blev løsladt efter valget, hvilket gjorde det umuligt for hende at føre aktiv valgkamp for oppositionen i forbindelse med valget, insisterer på, at hendes nyligt vundne frihed skal være betingelsesløs og uden begrænsninger; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over den nylige løsladelse af Aung San Suu Kyi, men beklager dybt, at hun først blev løsladt efter valget, hvilket gjorde det umuligt for hende at føre aktiv valgkamp for oppositionen i forbindelse med valget, insisterer på, at hendes nyligt vundne frihed skal være betingelsesløs og uden begrænsninger;

| 2. | beklager dybt, at den regerende burmesiske militærjunta nægtede at afholde et frit og retfærdigt valg i Burma den 7. november; |
| --- | --- |

2.

beklager dybt, at den regerende burmesiske militærjunta nægtede at afholde et frit og retfærdigt valg i Burma den 7. november;

| 3. | beklager dybt de restriktioner, den regerende burmesiske militærjunta pålagde de største oppositionspartier, og de restriktioner, der blev lagt på pressens frihed til at rapportere om og overvåge valget; |
| --- | --- |

3.

beklager dybt de restriktioner, den regerende burmesiske militærjunta pålagde de største oppositionspartier, og de restriktioner, der blev lagt på pressens frihed til at rapportere om og overvåge valget;

| 4. | beklager dybt den manglende gennemsigtighed i tilrettelæggelsen af afstemningen og stemmeoptællingen, militærets afvisning af at acceptere internationale valgobservatører og forsinkelsen med hensyn til offentliggørelsen af resultatet; |
| --- | --- |

4.

beklager dybt den manglende gennemsigtighed i tilrettelæggelsen af afstemningen og stemmeoptællingen, militærets afvisning af at acceptere internationale valgobservatører og forsinkelsen med hensyn til offentliggørelsen af resultatet;

| 5. | beklager dybt, at den nye forfatning garanterer det burmesiske militær mindst en fjerdedel af alle pladserne i parlamentet, hvilket er nok til at nedlægge veto mod alle forfatningsmæssige ændringer og også gør det muligt for militæret at ophæve alle borgerlige rettigheder og opløse parlamentet når som helst, det finder det påkrævet; |
| --- | --- |

5.

beklager dybt, at den nye forfatning garanterer det burmesiske militær mindst en fjerdedel af alle pladserne i parlamentet, hvilket er nok til at nedlægge veto mod alle forfatningsmæssige ændringer og også gør det muligt for militæret at ophæve alle borgerlige rettigheder og opløse parlamentet når som helst, det finder det påkrævet;

| 6. | bemærker den begrænsede valgdeltagelse af oppositionspartierne, som var nødt til at træffe en vanskelig beslutning om, hvorvidt de skulle boykotte valget eller ej, og er af den opfattelse, at oppositionens og de etniske repræsentanters deltagelse i såvel den nationale forsamling som de regionale forsamlinger, selv i et meget begrænset omfang, kunne være begyndelsen på en normalisering og en mulighed for forandring; |
| --- | --- |

6.

bemærker den begrænsede valgdeltagelse af oppositionspartierne, som var nødt til at træffe en vanskelig beslutning om, hvorvidt de skulle boykotte valget eller ej, og er af den opfattelse, at oppositionens og de etniske repræsentanters deltagelse i såvel den nationale forsamling som de regionale forsamlinger, selv i et meget begrænset omfang, kunne være begyndelsen på en normalisering og en mulighed for forandring;

| 7. | fordømmer på det skarpeste den burmesiske militærjuntas fortsatte krænkelser af det burmesiske folks grundlæggende frihedsrettigheder og demokratiske rettigheder; |
| --- | --- |

7.

fordømmer på det skarpeste den burmesiske militærjuntas fortsatte krænkelser af det burmesiske folks grundlæggende frihedsrettigheder og demokratiske rettigheder;

| 8. | opfordrer indtrængende Burmas regering til straks og uden betingelser at løslade alle Burmas resterende 2 200 politiske fanger og give dem alle deres politiske rettigheder tilbage; insisterer endvidere på, at de burmesiske myndigheder fremover afholder sig fra at foretage politisk motiverede arrestationer; |
| --- | --- |

8.

opfordrer indtrængende Burmas regering til straks og uden betingelser at løslade alle Burmas resterende 2 200 politiske fanger og give dem alle deres politiske rettigheder tilbage; insisterer endvidere på, at de burmesiske myndigheder fremover afholder sig fra at foretage politisk motiverede arrestationer;

| 9. | opfordrer kraftigt det burmesiske regime til at ophæve begrænsningerne af forsamlingsfriheden, bevægelsesfriheden og ytringsfriheden og opfordrer til, at der sættes en stopper for politisk censur af pressen og politisk motiveret kontrol med internettet og mobiltelefonnettet; |
| --- | --- |

9.

opfordrer kraftigt det burmesiske regime til at ophæve begrænsningerne af forsamlingsfriheden, bevægelsesfriheden og ytringsfriheden og opfordrer til, at der sættes en stopper for politisk censur af pressen og politisk motiveret kontrol med internettet og mobiltelefonnettet;

| 10. | fordømmer på det skarpeste den vold, der brød ud efter udbredte klager over trusler i det vestlige Burma, i byen Myawaddy, de voldsomme skudvekslinger mellem det burmesiske militær og etniske oprørsstyrker tvang tusinder til at krydse grænsen til Thailand; |
| --- | --- |

10.

fordømmer på det skarpeste den vold, der brød ud efter udbredte klager over trusler i det vestlige Burma, i byen Myawaddy, de voldsomme skudvekslinger mellem det burmesiske militær og etniske oprørsstyrker tvang tusinder til at krydse grænsen til Thailand;

| 11. | beklager dybt de burmesiske myndigheders afvisning af alle FN’s tilbud om teknisk bistand og overvågningstjenester og fordømmer de begrænsninger, der pålægges udenlandske medier, som forsøger at rapportere inde fra Burma; |
| --- | --- |

11.

beklager dybt de burmesiske myndigheders afvisning af alle FN’s tilbud om teknisk bistand og overvågningstjenester og fordømmer de begrænsninger, der pålægges udenlandske medier, som forsøger at rapportere inde fra Burma;

| 12. | fordømmer, at udgivelsen af mindst ni aviser og tidsskrifter er blevet forsinket af Pressetilsynsrådet, der hævder, at reglerne ikke blev fulgt, fordi de indeholdt et billede af Aung San Suu Kyi’s løsladelse; |
| --- | --- |

12.

fordømmer, at udgivelsen af mindst ni aviser og tidsskrifter er blevet forsinket af Pressetilsynsrådet, der hævder, at reglerne ikke blev fulgt, fordi de indeholdt et billede af Aung San Suu Kyi’s løsladelse;

| 13. | opfordrer på det kraftigste den burmesiske regering til at påbegynde drøftelser med Aung San Suu Kyi og »National League for Democracy« og med repræsentanter for de etniske mindretal; glæder sig i denne forbindelse over den mæglingsindsats, som FN's generalsekretær og FN's særlige rapportør for Burma yder; |
| --- | --- |

13.

opfordrer på det kraftigste den burmesiske regering til at påbegynde drøftelser med Aung San Suu Kyi og »National League for Democracy« og med repræsentanter for de etniske mindretal; glæder sig i denne forbindelse over den mæglingsindsats, som FN's generalsekretær og FN's særlige rapportør for Burma yder;

| 14. | opfordrer ikke blot det internationale samfund, herunder Kina, Indien og Rusland, som er Burmas største handelspartnere, men også ASEAN til at holde op med at støtte det udemokratiske regime, som stortrives på bekostning af sin befolkning, og til at presse mere på for at opnå positive forandringer i landet; mener desuden, at ASEAN-charteret tildeler ASEAN-medlemsstaterne et særligt ansvar og en moralsk forpligtelse til at skride ind over for systematiske menneskerettighedskrænkelser i et medlemsland; |
| --- | --- |

14.

opfordrer ikke blot det internationale samfund, herunder Kina, Indien og Rusland, som er Burmas største handelspartnere, men også ASEAN til at holde op med at støtte det udemokratiske regime, som stortrives på bekostning af sin befolkning, og til at presse mere på for at opnå positive forandringer i landet; mener desuden, at ASEAN-charteret tildeler ASEAN-medlemsstaterne et særligt ansvar og en moralsk forpligtelse til at skride ind over for systematiske menneskerettighedskrænkelser i et medlemsland;

| 15. | gentager sin støtte til Rådets afgørelse af 26. april 2010 om at forlænge de restriktive foranstaltninger, der blev fastsat i den aktuelle EU-afgørelse, med endnu et år; opfordrer indtrængende de burmesiske myndigheder til at tage de nødvendige skridt, der vil gøre det muligt at tage disse foranstaltninger op til fornyet overvejelse; |
| --- | --- |

15.

gentager sin støtte til Rådets afgørelse af 26. april 2010 om at forlænge de restriktive foranstaltninger, der blev fastsat i den aktuelle EU-afgørelse, med endnu et år; opfordrer indtrængende de burmesiske myndigheder til at tage de nødvendige skridt, der vil gøre det muligt at tage disse foranstaltninger op til fornyet overvejelse;

| 16. | udtrykker bekymring over forholdene i fængsler og andre faciliteter til brug for frihedsberøvelse og vedvarende rapporter om mishandling af samvittighedsfanger, herunder tortur, samt over overflytning af samvittighedsfanger til isolerede fængsler langt væk fra deres familier, hvor de ikke kan få mad og medicin; opfordrer desuden de burmesiske myndigheder til omgående at give tilladelse til lægebehandling af alle fanger og til, at Den Internationale Røde Kors Komité kan genoptage sine besøg hos alle fanger; |
| --- | --- |

16.

udtrykker bekymring over forholdene i fængsler og andre faciliteter til brug for frihedsberøvelse og vedvarende rapporter om mishandling af samvittighedsfanger, herunder tortur, samt over overflytning af samvittighedsfanger til isolerede fængsler langt væk fra deres familier, hvor de ikke kan få mad og medicin; opfordrer desuden de burmesiske myndigheder til omgående at give tilladelse til lægebehandling af alle fanger og til, at Den Internationale Røde Kors Komité kan genoptage sine besøg hos alle fanger;

| 17. | udtrykker dyb bekymring over genoptagelsen af den væbnede konflikt i visse områder og opfordrer Burmas regering til at beskytte civilbefolkningen i alle egne af landet og til, at alle parter respekterer eksisterende våbenhvileaftaler; |
| --- | --- |

17.

udtrykker dyb bekymring over genoptagelsen af den væbnede konflikt i visse områder og opfordrer Burmas regering til at beskytte civilbefolkningen i alle egne af landet og til, at alle parter respekterer eksisterende våbenhvileaftaler;

| 18. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at anvende hele deres økonomiske og politiske indflydelse for at tilvejebringe frihed og demokrati i Burma; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU til fortsat at yde økonomisk bistand til flygtningene ved den thailandsk-burmesiske grænse; |
| --- | --- |

18.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at anvende hele deres økonomiske og politiske indflydelse for at tilvejebringe frihed og demokrati i Burma; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og EU til fortsat at yde økonomisk bistand til flygtningene ved den thailandsk-burmesiske grænse;

| 19. | gentager og støtter sin formands indbydelse til Aung San Suu Kyi til at deltage i Sakharov-prisoverrækkelsesceremonien i Strasbourg i december; fremhæver, at hun, såfremt hun har mulighed for at deltage, officielt vil få overrakt den Sakharovpris, hun blev tildelt i 1990 for alt, hvad hun har gjort for at fremme demokrati og frihed i Burma; |
| --- | --- |

19.

gentager og støtter sin formands indbydelse til Aung San Suu Kyi til at deltage i Sakharov-prisoverrækkelsesceremonien i Strasbourg i december; fremhæver, at hun, såfremt hun har mulighed for at deltage, officielt vil få overrakt den Sakharovpris, hun blev tildelt i 1990 for alt, hvad hun har gjort for at fremme demokrati og frihed i Burma;

| 20. | insisterer på, at Aung San Suu Kyi’s ytringsfrihed og fysiske frihed, herunder hendes uhindrede ret til at rejse frit og sikkert overalt i og uden for Burma og til at vende tilbage til Burma, garanteres af det burmesiske regime og de tjenester, der hører under dets kontrol; |
| --- | --- |

20.

insisterer på, at Aung San Suu Kyi’s ytringsfrihed og fysiske frihed, herunder hendes uhindrede ret til at rejse frit og sikkert overalt i og uden for Burma og til at vende tilbage til Burma, garanteres af det burmesiske regime og de tjenester, der hører under dets kontrol;

| 21. | glæder sig over den beslutning, som formanden for Europa-Parlamentet har truffet, om at sende en parlamentarisk delegation til Burma for at overrække Aung San Suu Kyi hendes Sakharovpris, hvis hun skulle være forhindret i at deltage i prisoverrækkelsesceremonien i Strasbourg; |
| --- | --- |

21.

glæder sig over den beslutning, som formanden for Europa-Parlamentet har truffet, om at sende en parlamentarisk delegation til Burma for at overrække Aung San Suu Kyi hendes Sakharovpris, hvis hun skulle være forhindret i at deltage i prisoverrækkelsesceremonien i Strasbourg;

| 22. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Aung San Suu Kyi, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU's særlige udsending til Burma, Det Nationale Råd for Fred og Udvikling i Burma, regeringerne i ASEAN- og ASEM-medlemsstaterne, ASEM's sekretariat, ASEAN's interparlamentariske Myanmar-gruppe, FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder og FN's særlige repræsentant for menneskerettigheder i Burma. |
| --- | --- |

22.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Aung San Suu Kyi, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, EU's særlige udsending til Burma, Det Nationale Råd for Fred og Udvikling i Burma, regeringerne i ASEAN- og ASEM-medlemsstaterne, ASEM's sekretariat, ASEAN's interparlamentariske Myanmar-gruppe, FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder og FN's særlige repræsentant for menneskerettigheder i Burma.

---

(1)  Vedtagne tekster, P7_TA(2010)0196.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/124

---

Torsdag den 25. november 2010Bekæmpelse af kolorektal cancer i EU

P7_TA(2010)0451

Europa-Parlamentets erklæring af 25. november 2010 om bekæmpelse af kolorektal cancer i EU

2012/C 99 E/24

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123,

| A. | der henviser til, at der i EU hvert år forekommer over 400 000 nye tilfælde af kolorektal cancer (KRC) og 200 000 dødsfald som følge af sygdommen, der er den næstmest hyppige årsag til kræftrelaterede dødsfald, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i EU hvert år forekommer over 400 000 nye tilfælde af kolorektal cancer (KRC) og 200 000 dødsfald som følge af sygdommen, der er den næstmest hyppige årsag til kræftrelaterede dødsfald,

| B. | der henviser til, at KRC er forbundet med livsstilsfaktorer (overvægt, manglende motion, alkohol og rygning), og at håndtering af disse faktorer vil nedbringe udviklingen af KRC, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at KRC er forbundet med livsstilsfaktorer (overvægt, manglende motion, alkohol og rygning), og at håndtering af disse faktorer vil nedbringe udviklingen af KRC,

| C. | der henviser til, at screening i visse EU-medlemsstater allerede har medført et fald i KRC-dødshyppigheden, mens screeningsordninger i andre medlemsstater endnu ikke er blevet påbegyndt, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at screening i visse EU-medlemsstater allerede har medført et fald i KRC-dødshyppigheden, mens screeningsordninger i andre medlemsstater endnu ikke er blevet påbegyndt,

| D. | der henviser til, at opdagelse af KRC ikke blot vil føre til et fald på 40 % i dødshyppigheden, men også medføre et betydeligt fald i behandlingsomkostninger, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at opdagelse af KRC ikke blot vil føre til et fald på 40 % i dødshyppigheden, men også medføre et betydeligt fald i behandlingsomkostninger,

| E. | der henviser til, at ifølge Kommissionen bør de offentlige sundhedssystemer prioritere bekæmpelsen af KRC højt, eftersom sygdommen kan forebygges med de medicinske redskaber, der er til rådighed i EU, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ifølge Kommissionen bør de offentlige sundhedssystemer prioritere bekæmpelsen af KRC højt, eftersom sygdommen kan forebygges med de medicinske redskaber, der er til rådighed i EU,

| 1. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne






  — | til at støtte kampagner i EU til højnelse af offentlighedens kendskab til de livsstilsfaktorer, der bidrager til KRC, især henvendt til teenagere og unge voksne |
| --- | --- | --- |

1.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne

—

til at støtte kampagner i EU til højnelse af offentlighedens kendskab til de livsstilsfaktorer, der bidrager til KRC, især henvendt til teenagere og unge voksne

| — | til at fremme gennemførelse af bedste praksis for KRC-screening i alle EU's medlemsstater og til at fremlægge situationsrapporter hvert andet år |
| --- | --- |

—

til at fremme gennemførelse af bedste praksis for KRC-screening i alle EU's medlemsstater og til at fremlægge situationsrapporter hvert andet år

| — | til at opprioritere udbredelsen af forskning og viden vedrørende KRC-screening i forbindelse med de forestående arbejdsprogrammer inden for det syvende rammeprogram for forskning og EU's sundhedsprogram |
| --- | --- |

—

til at opprioritere udbredelsen af forskning og viden vedrørende KRC-screening i forbindelse med de forestående arbejdsprogrammer inden for det syvende rammeprogram for forskning og EU's sundhedsprogram

| — | til at indføre landsdækkende KRC-screening i overensstemmelse med EU's retningslinjer; |
| --- | --- |

—

til at indføre landsdækkende KRC-screening i overensstemmelse med EU's retningslinjer;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (1) til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  Listen over underskriverne er offentliggjort i bilag 1 til mødeprotokollen af 25. november 2010 (P7_PV(2010)11-25(ANN1)).

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/125

---

Torsdag den 25. november 2010Camp Ashraf

P7_TA(2010)0452

Europa-Parlamentets erklæring af 25. november 2010 om Camp Ashraf

2012/C 99 E/25

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettighederne i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om menneskerettighederne i Iran,

| — | der henviser til sin beslutning af 24. april 2009 (1) vedrørende Camp Ashraf i Irak, der huser 3 400 iranske medlemmer af oppositionen, herunder 1 000 kvinder, der alle er »beskyttede personer« i henhold til den fjerde Genèvekonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. april 2009 (1) vedrørende Camp Ashraf i Irak, der huser 3 400 iranske medlemmer af oppositionen, herunder 1 000 kvinder, der alle er »beskyttede personer« i henhold til den fjerde Genèvekonvention,

| — | der henviser til, at oppositionsgruppen PMOI (People’s Mujahedin Organisation of Iran) blev taget af EU’s sorte liste i 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at oppositionsgruppen PMOI (People’s Mujahedin Organisation of Iran) blev taget af EU’s sorte liste i 2009,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123,

| A. | der henviser til, at en række slægtninge beboere i Ashraf er blevet idømt dødsstraf af det iranske regime efter at være vendt tilbage fra besøg hos deres familier i Ashraf, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en række slægtninge beboere i Ashraf er blevet idømt dødsstraf af det iranske regime efter at være vendt tilbage fra besøg hos deres familier i Ashraf,

| B. | der henviser til, at den irakiske regering ikke har fulgt Europa-Parlamentets beslutning og fortsætter den nådesløse belejring af Camp Ashraf, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den irakiske regering ikke har fulgt Europa-Parlamentets beslutning og fortsætter den nådesløse belejring af Camp Ashraf,

| C. | der henviser til, at beboerne fortsat udsættes for et eksternt pres under påskud af, at PMOI stadig er på den amerikanske sorte liste, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at beboerne fortsat udsættes for et eksternt pres under påskud af, at PMOI stadig er på den amerikanske sorte liste,

| D. | der henviser til, at den amerikanske appeldomstol i Washington i juli 2010 traf en afgørelse til fordel for PMOI og kraftigt opfordrede det amerikanske udenrigsministerium til at revurdere sin beslutning om at bevare organisationen på den amerikanske sorte liste over terrorister, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den amerikanske appeldomstol i Washington i juli 2010 traf en afgørelse til fordel for PMOI og kraftigt opfordrede det amerikanske udenrigsministerium til at revurdere sin beslutning om at bevare organisationen på den amerikanske sorte liste over terrorister,

| E. | der henviser til, at USA’s og FN’s styrker har trukket sig tilbage fra Ashraf, og at beboerne nu er sårbare over for angreb, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at USA’s og FN’s styrker har trukket sig tilbage fra Ashraf, og at beboerne nu er sårbare over for angreb,

| 1. | anmoder Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om såvel at opfordre USA indtrængende til at følge EU’s eksempel og slette PMOI fra sin sorte liste som at opfordre FN indtrængende til hurtigst muligt at yde Ashraf beskyttelse; |
| --- | --- |

1.

anmoder Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om såvel at opfordre USA indtrængende til at følge EU’s eksempel og slette PMOI fra sin sorte liste som at opfordre FN indtrængende til hurtigst muligt at yde Ashraf beskyttelse;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (2) til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende denne erklæring med angivelse af underskrivernes navne (2) til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes parlamenter.

---

(1)  EUT C 184 E af 8.7.2010, s. 62.

(2)  Listen over underskriverne er offentliggjort i bilag 2 til mødeprotokollen af 25. november 2010 (P7_PV(2010)11-25(ANN2)).

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 23. november 2010

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/126

---

Tirsdag den 23. november 2010Anvendelse af EU's Solidaritetsfond: Irland, oversvømmelser november 2009

P7_TA(2010)0403

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2010)0534 - C7-0283/2010 - 2010/2216(BUD))

2012/C 99 E/26

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0534 - C7-0283/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0534 - C7-0283/2010),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008 om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond,

| — | der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0328/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0328/2010),

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 2. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

---

Tirsdag den 23. november 2010BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af xx november 2010

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Union har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at udvise solidaritet med befolkningen i katastroferamte regioner. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Union har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at udvise solidaritet med befolkningen i katastroferamte regioner.

| (2) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR. |
| --- | --- |

(2)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR.

| (3) | Forordning (EF) nr. 2012/2002 indeholder bestemmelser om anvendelsen af fonden. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 2012/2002 indeholder bestemmelser om anvendelsen af fonden.

| (4) | Irland har fremsat anmodning om anvendelse af fonden i forbindelse med en katastrofe forårsaget af alvorlige oversvømmelser - |
| --- | --- |

(4)

Irland har fremsat anmodning om anvendelse af fonden i forbindelse med en katastrofe forårsaget af alvorlige oversvømmelser -

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010 tilføres 13 022 500 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/128 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/128

---

Tirsdag den 23. november 2010Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Noord Brabant og Zuid Holland, hovedgruppe 18/Nederlandene

P7_TA(2010)0404

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/027 NL/Noord Brabant og Zuid Holland hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0529 - C7-0309/2010 - 2010/2225(BUD))

2012/C 99 E/27

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0529 - C7-0309/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0529 - C7-0309/2010),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0318/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0318/2010),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden,

| D. | der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 821 afskedigelser i 70 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Brabant og Zuid Holland, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 821 afskedigelser i 70 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Brabant og Zuid Holland,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet;

| 5. | glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler;

| 6. | bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt;

| 7. | minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013;

| 8. | glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger;

| 9. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

9.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 10. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Tirsdag den 23. november 2010BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af xxx

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/027 NL/Noord Brabant og Zuid Holland hovedgruppe 18 fra Nederlandene)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i 70 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Brabant (NL41) og Zuid Holland (NL33), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 11. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 2 890 027 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i 70 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Brabant (NL41) og Zuid Holland (NL33), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 11. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 2 890 027 EUR.

| (5) | Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden - |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden -

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på 2 890 027 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/131 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/131

---

Tirsdag den 23. november 2010Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Drenthe, hovedgruppe 18/Nederlandene

P7_TA(2010)0405

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/030 NL/Drenthe hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0531 - C7-0310/2010 - 2010/2226(BUD))

2012/C 99 E/28

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0531 - C7-0310/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0531 - C7-0310/2010),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0321/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0321/2010),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden,

| D. | der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 140 afskedigelser i to virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i NUTS II-regionen Drenthe, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 140 afskedigelser i to virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i NUTS II-regionen Drenthe,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet;

| 5. | glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler;

| 6. | bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt;

| 7. | minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013;

| 8. | glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger;

| 9. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

9.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 10. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Tirsdag den 23. november 2010BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af xxx

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/030 NL/Drenthe hovedgruppe 18 fra Nederlandene)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i to virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i NUTS II-regionen Drenthe (NL13), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 6. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 453 632 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i to virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i NUTS II-regionen Drenthe (NL13), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 6. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 453 632 EUR.

| (5) | Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden - |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden -

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på 453 632 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/134

---

Tirsdag den 23. november 2010Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Limburg, hovedgruppe 18/Nederlandene

P7_TA(2010)0406

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/028 NL/Limburg hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0518 - C7-0311/2010 - 2010/2227(BUD))

2012/C 99 E/29

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0518 - C7-0311/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0518 - C7-0311/2010),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0323/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0323/2010),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden,

| D. | der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 129 afskedigelser i to virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i NUTS II-regionen Limburg, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 129 afskedigelser i to virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i NUTS II-regionen Limburg,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet;

| 5. | glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler;

| 6. | bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt;

| 7. | minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013;

| 8. | glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger;

| 9. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

9.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 10. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Tirsdag den 23. november 2010BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af xxx

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/028 NL/Limburg hovedgruppe 18 fra Nederlandene)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i ni virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i NUTS II-regionen Limburg (NL42), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 6. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 549 946 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i ni virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i NUTS II-regionen Limburg (NL42), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 6. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 549 946 EUR.

| (5) | Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden - |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden -

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på 549 946 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/137 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/137

---

Tirsdag den 23. november 2010Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Gelderland og Overijssel, hovedgruppe 18/Nederlandene

P7_TA(2010)0407

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/029 NL/Gelderland og Overijssel hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0528 - C7-0312/2010 - 2010/2228(BUD))

2012/C 99 E/30

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0528 - C7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0528 - C7-0312/2010),

| — | under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0322/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0322/2010),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden,

| D. | der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 650 afskedigelser i 45 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Gelderland og Overijssel, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 650 afskedigelser i 45 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Gelderland og Overijssel,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet;

| 5. | glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler;

| 6. | bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt;

| 7. | minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013;

| 8. | glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger;

| 9. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

9.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 10. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Tirsdag den 23. november 2010BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af xxx

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/029 NL/Gelderland og Overijssel hovedgruppe 18 fra Nederlandene)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i 45 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner, Gelderland (NL22) og Overijssel (NL21), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 6. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 2 013 619 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i 45 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner, Gelderland (NL22) og Overijssel (NL21), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 6. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 2 013 619 EUR.

| (5) | Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden - |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden -

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) på 2 013 619 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/140

---

Tirsdag den 23. november 2010Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Noord Holland og Utrecht, hovedgruppe 18/Nederlandene

P7_TA(2010)0408

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/026 NL/Noord Holland og Utrecht hovedgruppe 18 fra Nederlandene) (KOM(2010)0530 - C7-0313/2010 - 2010/2229(BUD))

2012/C 99 E/31

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0530 - C7-0313/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0530 - C7-0313/2010),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0319/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0319/2010),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden,

| D. | der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 720 afskedigelser i 79 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Hollanad and Utrecht, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 720 afskedigelser i 79 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Hollanad and Utrecht,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet;

| 5. | glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler;

| 6. | bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt;

| 7. | minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013;

| 8. | glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger;

| 9. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

9.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 10. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Tirsdag den 23. november 2010BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af xxx

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/026 NL/Noord Holland og Utrecht hovedgruppe 18 fra Nederlandene)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i 79 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Holland (NL32) og Utrecht (NL31), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 6. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 2 266 625 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i 79 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 18 (trykning og reproduktion af indspillede medier) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Holland (NL32) og Utrecht (NL31), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 6. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 2 266 625 EUR.

| (5) | Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden - |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden -

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på 2 266 625 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/143 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/143

---

Tirsdag den 23. november 2010Anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: Noord Holland og Zuid Holland, hovedgruppe 58/Nederlandene

P7_TA(2010)0409

Europa-Parlamentets beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/024 NL/Noord Holland og Zuid Holland hovedgruppe 58 fra Nederlandene) (KOM(2010)0532 - C7-0314/2010 - 2010/2230(BUD))

2012/C 99 E/32

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0532 - C7-0314/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0532 - C7-0314/2010),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1) (IIA af 17. maj 2006), særlig punkt 28,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0320/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0320/2010),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har indført hensigtsmæssige lovgivnings- og budgetinstrumenter med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, med det formål at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet,

| B. | der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at anvendelsesområdet for Globaliseringsfonden blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, så det kom til at omfatte støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise,

| C. | der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Unionens økonomiske støtte til arbejdstagere, der er blevet arbejdsløse, bør være dynamisk og stilles til rådighed så hurtigt og effektivt som muligt i overensstemmelse med den fælleserklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der blev vedtaget under samrådsmødet den 17. juli 2008, og under behørig hensyntagen til IIA af 17. maj 2006 i forbindelse med vedtagelsen af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden,

| D. | der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 598 afskedigelser i 79 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 58 (trykning) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Holland og Zuid Holland, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Nederlandene har anmodet om støtte på grund af 598 afskedigelser i 79 virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2), hovedgruppe 58 (trykning) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Holland og Zuid Holland,

| E. | der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen opfylder de kriterier for støtteberettigelse, som er fastsat i EGF-forordningen,

| 1. | anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden; |
| --- | --- |

1.

anmoder de involverede institutioner om at tage de nødvendige skridt til at fremskynde anvendelsen af Globaliseringsfonden;

| 2. | minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

2.

minder om institutionernes tilsagn om at sikre en velfungerende og hurtig procedure til vedtagelse af afgørelser om anvendelse af Globaliseringsfonden og derved stille tidsbegrænset, individuel engangsstøtte til rådighed, beregnet på at yde støtte til arbejdstagere, der er blevet afskediget som en konsekvens af globaliseringen og den finansielle og økonomiske krise; understreger den rolle, Globaliseringsfonden kan spille for afskedigede arbejdstageres genindslusning på arbejdsmarkedet;

| 3. | understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer; |
| --- | --- |

3.

understreger, at det i overensstemmelse med artikel 6 i EGF-forordningen bør sikres, at fonden støtter den enkelte afskedigede arbejdstagers genindslusning på arbejdsmarkedet; gentager, at støtte fra Globaliseringsfonden ikke skal erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster, eller foranstaltninger, der er rettet mod omlægning af virksomheder eller sektorer;

| 4. | bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

4.

bemærker, at de fremlagte oplysninger om den samordnede pakke af individualiserede tilbud, der skal finansieres fra Globaliseringsfonden, omfatter detaljerede oplysninger om komplementariteten med de foranstaltninger, der finansieres af strukturfondene; gentager sin opfordring til også at forelægge en sammenlignende vurdering af disse oplysninger i dens årsberetninger, herunder en evaluering af, hvilke følger disse midlertidige og individualiserede tilbud har for den langsigtede reintegrering af de afskedigede arbejdstagere på arbejdsmarkedet;

| 5. | glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over, at Kommissionen som led i anvendelsen af fonden har foreslået en anden kilde til betalingsbevillinger end ubenyttede midler fra den Europæiske Socialfond og hermed efterkommer Parlamentets hyppige påmindelser om, at Globaliseringsfonden blev oprettet som et specifikt instrument med egne mål og frister, og at der derfor skal fastlægges hensigtsmæssige budgetposter for overførsler;

| 6. | bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt; |
| --- | --- |

6.

bemærker, at med henblik på at anvende Globaliseringsfonden i dette tilfælde, skal betalingsbevillingerne overføres fra en budgetpost, der er beregnet til støtte for innovation og små og mellemstore virksomheder; beklager, at der er alvorlige mangler i Kommissionens gennemførelse af rammeprogrammerne for konkurrenceevne og innovation, især under en økonomisk krise, der formodes at øge behovet for en sådan støtte betragteligt;

| 7. | minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013; |
| --- | --- |

7.

minder om, at Globaliseringsfondens funktionsmåde og merværdi bør evalueres i forbindelse med den generelle vurdering af programmerne og de øvrige instrumenter, der er etableret i henhold til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006, i forbindelse med midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme for 2007-2013;

| 8. | glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over den nye udformning af Kommissionens forslag, som indeholder en begrundelse med klare og detaljerede oplysninger om ansøgningen, undersøgelse af kriterierne for støtteberettigelse og redegørelse for årsagerne, der førte til, at den blev godkendt, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets anmodninger;

| 9. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

9.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 10. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

10.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

11.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

---

Tirsdag den 23. november 2010BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af xxx

om anvendelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i henhold til punkt 28 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (ansøgning EGF/2009/024 NL/Noord Holland og Zuid Holland hovedgruppe 58 fra Nederlandene)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 28,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1927/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2), særlig artikel 12, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) blev oprettet med henblik på at yde supplerende støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene på grund af globaliseringen, og at hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet.

| (2) | Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

(2)

Globaliseringsfondens anvendelsesområde blev udvidet for ansøgninger indgivet fra den 1. maj 2009, således at det også omfatter støtte til arbejdstagere, der bliver afskediget som en direkte følge af den internationale finansielle og økonomiske krise.

| (3) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR. |
| --- | --- |

(3)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende Globaliseringsfonden inden for et årligt loft på 500 mio. EUR.

| (4) | Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i otte virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 58 (forlagsvirksomhed) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Holland (NL32) og Zuid Holland (NL33), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 31. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 2 326 459 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Nederlandene indgav den 30. december 2009 en ansøgning om anvendelse af Globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelser i otte virksomheder, der var aktive inden for NACE (rev. 2)-hovedgruppe 58 (forlagsvirksomhed) i de to sammenhængende NUTS II-regioner Noord Holland (NL32) og Zuid Holland (NL33), og supplerede denne ansøgning med yderligere oplysninger frem til den 31. maj 2010. Ansøgningen opfylder kravene til fastlæggelse af støttebeløbets størrelse, jf. artikel 10 i forordning (EF) nr. 1927/2006. Kommissionen foreslår derfor, at der ydes en støtte på 2 326 459 EUR.

| (5) | Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden - |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor som følge af Nederlandenes ansøgning ydes støtte fra Globaliseringsfonden -

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I forbindelse med Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010 stilles der et beløb til rådighed fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på 2 326 459 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406 af 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/146

---

Tirsdag den 23. november 2010Støtte ydet inden for rammerne af Tysklands alkoholmonopol ***I

P7_TA(2010)0410

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) for så vidt angår støtte ydet inden for rammerne af Tysklands alkoholmonopol (KOM(2010)0336 - C7-0157/2010 - 2010/0183(COD))

2012/C 99 E/33

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0336), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0336),

| — | der henviser til artikel 294 og artikel 42 og 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0157/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294 og artikel 42 og 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0157/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. september 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. september 2010 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 8. november 2010 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 8. november 2010 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0305/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A7-0305/2010),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

Tirsdag den 23. november 2010P7_TC1-COD(2010)0183

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2010 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) for så vidt angår støtte ydet inden for rammerne af Tysklands alkoholmonopol

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1234/2010).

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/147 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/147

---

Tirsdag den 23. november 2010Toldfri behandling af visse aktive farmaceutiske ingredienser på WHO's liste over internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) og af visse produkter, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer ***I

P7_TA(2010)0411

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om sikring af toldfri behandling af visse aktive farmaceutiske ingredienser på WHO's liste over internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) og af visse produkter, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer, og om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 (KOM(2010)0397 - C7-0193/2010 - 2010/0214(COD))

2012/C 99 E/34

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0397), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0397),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0193/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0193/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0316/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A7-0316/2010),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

Tirsdag den 23. november 2010P7_TC1-COD(2010)0214

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2010 om ændring af bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87 for så vidt angår sikring af toldfri behandling af visse aktive farmaceutiske ingredienser med internationale ikke-navnebeskyttede navne (INN) fra Verdenssundhedsorganisationen og af visse produkter, der anvendes til fremstilling af farmaceutiske færdigvarer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1238/2010).

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/148

---

Tirsdag den 23. november 2010Aftale mellem EF og Ukraine om videnskabeligt og teknologisk samarbejde ***

P7_TA(2010)0412

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om udkast til Rådets afgørelse om fornyelse af aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Ukraine (11364/2010 - C7-0187/2010 - 2009/0062(NLE))

2012/C 99 E/35

(Godkendelsesprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11364/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11364/2010),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt i henhold til artikel 186 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0187/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt i henhold til artikel 186 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0187/2010),

| — | der henviser til sin holdning af 26. november 2009 (1) om Kommissionens forslag (KOM(2009)0182, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 26. november 2009 (1) om Kommissionens forslag (KOM(2009)0182,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81, artikel 90, stk. 8, og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81, artikel 90, stk. 8, og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0306/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0306/2010),

| 1. | godkender fornyelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender fornyelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Ukraines regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Ukraines regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 170.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/149

---

Tirsdag den 23. november 2010Aftale mellem EU og Færøernes landsstyre om videnskabeligt og teknisk samarbejde ***

P7_TA(2010)0413

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Færøernes landsstyre om videnskabeligt og teknisk samarbejde, hvorved Færøerne associeres til Unionens syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (11365/2010 - C7-0184/2010 - 2009/0160(NLE))

2012/C 99 E/36

(Godkendelsesprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11365/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11365/2010),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Færøernes landsstyre om videnskabeligt og teknisk samarbejde, hvorved Færøerne associeres til Unionens syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (05475/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union og Færøernes landsstyre om videnskabeligt og teknisk samarbejde, hvorved Færøerne associeres til Unionens syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (05475/2010),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 186 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0184/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 186 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0184/2010),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81, 90, stk. 8, og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81, 90, stk. 8, og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0303/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0303/2010),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Færøernes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Færøernes regeringer og parlamenter.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/149

---

Tirsdag den 23. november 2010Aftale mellem EF og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejde ***

P7_TA(2010)0414

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (11363/2010 - C7-0183/2010 - 2009/0081(NLE))

2012/C 99 E/37

(Godkendelsesprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (11363/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (11363/2010),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (13753/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (13753/2009),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 186 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0183/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 186 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0183/2010),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 8,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0302/2010),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Japans regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Japans regeringer og parlamenter.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/150 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/150

---

Tirsdag den 23. november 2010Aftale mellem EF og Jordan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde ***

P7_TA(2010)0415

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (11362/2010 - C7-0182/2010 - 2009/0065(NLE))

2012/C 99 E/38

(Godkendelsesprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11362/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11362/2010),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem De Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (11790/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem De Europæiske Fællesskab og Det Hashemitiske Kongerige Jordan om videnskabeligt og teknologisk samarbejde (11790/2009),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 186 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0182/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 186 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0182/2010),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81, 90, stk. 8, og artikel 46, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81, 90, stk. 8, og artikel 46, stk. 1,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0304/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A7-0304/2010),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Det Hashemitiske Kongerige Jordans regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Det Hashemitiske Kongerige Jordans regeringer og parlamenter.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/151

---

Tirsdag den 23. november 2010Fiskeripartnerskabsaftale mellem EU og Salomonøerne ***

P7_TA(2010)0416

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Salomonøerne (09335/2010 - C7-0338/2010 - 2010/0094(NLE))

2012/C 99 E/39

(Godkendelsesprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09335/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09335/2010),

| — | der henviser til forslag til fiskeripartnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Salomonøerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til fiskeripartnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Salomonøerne,

| — | der henviser til Rådets anmodning om godkendelse, jf. EF-traktatens artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0338/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om godkendelse, jf. EF-traktatens artikel 43, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0338/2010),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 8,

| — | der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og fra Budgetudvalget (A7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og fra Budgetudvalget (A7-0292/2010),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at sende Parlamentet konklusionerne fra møderne og arbejdet i den i artikel 9 i aftalen nævnte Blandede Komité samt det i artikel 7, stk. 2, i protokollen nævnte flerårige sektorprogram og resultaterne af de respektive årlige evalueringer; fastholder, at repræsentanter fra Parlamentets Fiskeriudvalg og dets Udviklingsudvalg skal deltage som observatører i møder og arbejde i den i artikel 9 i aftalen nævnte Blandede Komité; opfordrer Kommissionen til i protokollens sidste gyldighedsår og før der indledes forhandlinger om fornyelse af fiskeriaftalen at forelægge Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af aftalen; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at sende Parlamentet konklusionerne fra møderne og arbejdet i den i artikel 9 i aftalen nævnte Blandede Komité samt det i artikel 7, stk. 2, i protokollen nævnte flerårige sektorprogram og resultaterne af de respektive årlige evalueringer; fastholder, at repræsentanter fra Parlamentets Fiskeriudvalg og dets Udviklingsudvalg skal deltage som observatører i møder og arbejde i den i artikel 9 i aftalen nævnte Blandede Komité; opfordrer Kommissionen til i protokollens sidste gyldighedsår og før der indledes forhandlinger om fornyelse af fiskeriaftalen at forelægge Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af aftalen;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Salomonøernes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Salomonøernes regeringer og parlamenter.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/152

---

Tirsdag den 23. november 2010Det fælles merværdiafgiftssystem og varigheden af forpligtelsen til at overholde et minimumsniveau for normalsatsen *

P7_TA(2010)0417

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem for så vidt angår varigheden af forpligtelsen til at overholde et minimumsniveau for normalsatsen (KOM(2010)0331 - C7-0173/2010 - 2010/0179(CNS))

2012/C 99 E/40

(Særlig lovgivningsprocedure – høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2010)0331), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2010)0331),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0173/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0173/2010),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0325/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A7-0325/2010),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til direktiv – ændringsretsakt


  Betragtning 4 |
| (4) | Under afventning af resultatet af høringen om den nye momsstrategi, som forventes at behandle spørgsmålene om fremtidige ordninger og tilsvarende harmoniseringsniveauer, er det endnu for tidligt at fastsætte en fast normalsats eller at overveje en ændring af minimumssatsen. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 4

(4)

Under afventning af resultatet af høringen om den nye momsstrategi, som forventes at behandle spørgsmålene om fremtidige ordninger og tilsvarende harmoniseringsniveauer, er det endnu for tidligt at fastsætte en fast normalsats eller at overveje en ændring af minimumssatsen.

| (4) | Under afventning af resultatet af høringen om den nye momsstrategi, som forventes at behandle spørgsmålene om fremtidige ordninger og tilsvarende harmoniseringsniveauer, er det endnu for tidligt at fastsætte en fast normalsats eller at overveje en ændring af minimumssatsen.
  Der bør i den nye momsstrategi fokuseres på at ændre momsreglerne på en måde, der aktivt fremmer målsætningerne med det indre marked
  .
  Den nye momsstrategi bør tilstræbe at mindske administrative byrder, fjerne skatte- og afgiftsmæssige hindringer og forbedre erhvervsmiljøet, navnlig for små og mellemstore og arbejdsintensive virksomheder, og samtidig sikre systemets håndfasthed over for svindel. |
| --- | --- |

(4)

Under afventning af resultatet af høringen om den nye momsstrategi, som forventes at behandle spørgsmålene om fremtidige ordninger og tilsvarende harmoniseringsniveauer, er det endnu for tidligt at fastsætte en fast normalsats eller at overveje en ændring af minimumssatsen.
  Der bør i den nye momsstrategi fokuseres på at ændre momsreglerne på en måde, der aktivt fremmer målsætningerne med det indre marked
  .
  Den nye momsstrategi bør tilstræbe at mindske administrative byrder, fjerne skatte- og afgiftsmæssige hindringer og forbedre erhvervsmiljøet, navnlig for små og mellemstore og arbejdsintensive virksomheder, og samtidig sikre systemets håndfasthed over for svindel.

Ændring 2

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 5

| (5) | Det er derfor hensigtsmæssigt at opretholde den aktuelle normalsats på mindst 15 % i en yderligere periode, som er tilstrækkelig lang til at sikre retssikkerheden, mens ordningen genvurderes. |
| --- | --- |

(5)

Det er derfor hensigtsmæssigt at opretholde den aktuelle normalsats på mindst 15 % i en yderligere periode, som er tilstrækkelig lang til at sikre retssikkerheden, mens ordningen genvurderes.

| (5) | Det er derfor hensigtsmæssigt at opretholde den aktuelle normalsats på mindst 15 % i en yderligere periode, som er tilstrækkelig lang til at sikre retssikkerheden, mens ordningen genvurderes
  , idet strategien for det indre marked bruges som rettesnor
  . |
| --- | --- |

(5)

Det er derfor hensigtsmæssigt at opretholde den aktuelle normalsats på mindst 15 % i en yderligere periode, som er tilstrækkelig lang til at sikre retssikkerheden, mens ordningen genvurderes
  , idet strategien for det indre marked bruges som rettesnor
  .

Ændring 3

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Betragtning 6

| (6) | Dette udelukker ikke en fornyet vurdering af momslovgivningen inden den 31. december 2015 med henblik på at tage resultatet af den nye momsstrategi op. |
| --- | --- |

(6)

Dette udelukker ikke en fornyet vurdering af momslovgivningen inden den 31. december 2015 med henblik på at tage resultatet af den nye momsstrategi op.

| (6) | Dette udelukker ikke en fornyet vurdering af momslovgivningen inden den 31. december 2015 med henblik på at tage resultatet af den nye momsstrategi op.
  Der bør om muligt tages skridt i retning af en endelig ordning inden den 31. december 2015. |
| --- | --- |

(6)

Dette udelukker ikke en fornyet vurdering af momslovgivningen inden den 31. december 2015 med henblik på at tage resultatet af den nye momsstrategi op.
  Der bør om muligt tages skridt i retning af en endelig ordning inden den 31. december 2015.

Ændring 4

Forslag til direktiv – ændringsretsakt

Artikel 1 a (ny)

Artikel 1a

Revurdering

1.
     
  Senest den 31. december 2013 forelægger Kommissionen lovgivningsmæssige forslag om erstatning af den nuværende midlertidige minimumsmomssats med en endelig ordning.

2.
     
  Med henblik på gennemførelsen af stk. 1 iværksætter Kommissionen omfattende høringer af alle aktører, offentlige og private, vedrørende den nye momsstrategi. Disse høringer behandler som minimum momssatserne, herunder de reducerede momssatser, samt ønskværdigheden af at fastsætte en maksimumsmomssats, anvendelsesområdet for moms, dispensationer fra ordningen, alternative muligheder for momsens struktur og funktionsmåde, herunder beskatningsstedet for leverancer inden for EU. Kommissionen aflægger rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af disse høringer.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/154 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/154

---

Tirsdag den 23. november 2010Langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand ***I

P7_TA(2010)0420

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand (KOM(2009)0399 - C7-0157/2009 - 2009/0112(COD))

2012/C 99 E/41

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0399), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0399),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0157/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0157/2009),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 17. marts 2010 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. marts 2010 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0299/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0299/2010),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

Tirsdag den 23. november 2010P7_TC1-COD(2009)0112

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om en langsigtet plan for ansjosbestanden i Biscayabugten og for fiskeriet efter denne bestand

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43. stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Som led i den gennemførelsesplan, der blev vedtaget på De Forenede Nationers verdenstopmøde om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002, har Den Europæiske Union bl.a. forpligtet sig til at bevare eller genoprette bestandene på et niveau, hvor der opnås maksimalt bæredygtigt udbytte, med henblik på at nå disse mål for nedfiskede bestande snarest muligt og helst senest i 2015. |
| --- | --- |

(1)

Som led i den gennemførelsesplan, der blev vedtaget på De Forenede Nationers verdenstopmøde om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002, har Den Europæiske Union bl.a. forpligtet sig til at bevare eller genoprette bestandene på et niveau, hvor der opnås maksimalt bæredygtigt udbytte, med henblik på at nå disse mål for nedfiskede bestande snarest muligt og helst senest i 2015.

| (2) | Ansjosfiskeriet i Biscayabugten har været lukket siden 2005 på grund af bestandens dårlige tilstand. |
| --- | --- |

(2)

Ansjosfiskeriet i Biscayabugten har været lukket siden 2005 på grund af bestandens dårlige tilstand.

| (3) | For at bringe ansjosbestanden i Biscayabugten op på et niveau, hvor bestanden kan udnyttes bæredygtigt inden for det maksimale bæredygtige udbytte, må der træffes foranstaltninger til langsigtet forvaltning af bestanden, der sikrer, at bestanden udnyttes med højt udbytte inden for det maksimale bæredygtige udbytte, og at fiskeriet bliver så stabilt som muligt, samtidig med at risikoen for, at bestanden bryder sammen, forbliver lav. |
| --- | --- |

(3)

For at bringe ansjosbestanden i Biscayabugten op på et niveau, hvor bestanden kan udnyttes bæredygtigt inden for det maksimale bæredygtige udbytte, må der træffes foranstaltninger til langsigtet forvaltning af bestanden, der sikrer, at bestanden udnyttes med højt udbytte inden for det maksimale bæredygtige udbytte, og at fiskeriet bliver så stabilt som muligt, samtidig med at risikoen for, at bestanden bryder sammen, forbliver lav.

| (4) | Sæsonen for fiskeri efter ansjos i Biscayabugten går fra den 1. juli hvert år til den 30. juni det følgende år. Af forenklingshensyn bør der træffes specifikke foranstaltninger til fastsættelse af den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for hvert fangstår og til fordeling af fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne på en måde, der er forenelig med forvaltningsperioden, og på basis af rådgivningen fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) (3).
  I henhold til artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Rådet vedtage foranstaltningerne i forbindelse med fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. I betragtning af de særlige karakteristika ved ansjosfiskeriet i Biscayabugten er det hensigtsmæssigt, at Rådet fastlægger disse foranstaltninger på en måde, som tillader, at TAC’erne og kvoterne finder anvendelse for hvert fangstår
  . |
| --- | --- |

(4)

Sæsonen for fiskeri efter ansjos i Biscayabugten går fra den 1. juli hvert år til den 30. juni det følgende år. Af forenklingshensyn bør der træffes specifikke foranstaltninger til fastsættelse af den samlede tilladte fangstmængde (TAC) for hvert fangstår og til fordeling af fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne på en måde, der er forenelig med forvaltningsperioden, og på basis af rådgivningen fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) (3).
  I henhold til artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Rådet vedtage foranstaltningerne i forbindelse med fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. I betragtning af de særlige karakteristika ved ansjosfiskeriet i Biscayabugten er det hensigtsmæssigt, at Rådet fastlægger disse foranstaltninger på en måde, som tillader, at TAC’erne og kvoterne finder anvendelse for hvert fangstår
  .

| (5) | Ifølge STECF's rådgivning kan der opnås bæredygtig forvaltning af bestanden, hvis der fanges en konstant andel af gydebiomassen. STECF anbefaler også, at den minimumsgydebiomasse, ved hvilken der igen kan fiskes efter bestanden, fastsættes til 24 000 tons og forsigtighedsbiomassen til 33 000 tons. Der bør desuden fastsættes en befiskningsgrad på 30 % af gydebiomassen hvert år med passende begrænsninger. Med en sådan befiskningsgrad minimeres risikoen for, at bestanden kommer under minimumsniveauet for gydebiomasse, og for, at fiskeriet må lukkes, samtidig med at der opretholdes et højt udbytte. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge STECF's rådgivning kan der opnås bæredygtig forvaltning af bestanden, hvis der fanges en konstant andel af gydebiomassen. STECF anbefaler også, at den minimumsgydebiomasse, ved hvilken der igen kan fiskes efter bestanden, fastsættes til 24 000 tons og forsigtighedsbiomassen til 33 000 tons. Der bør desuden fastsættes en befiskningsgrad på 30 % af gydebiomassen hvert år med passende begrænsninger. Med en sådan befiskningsgrad minimeres risikoen for, at bestanden kommer under minimumsniveauet for gydebiomasse, og for, at fiskeriet må lukkes, samtidig med at der opretholdes et højt udbytte.

| (6) | Hvis STECF ikke er i stand til at rådgive om en TAC, fordi der ikke foreligger tilstrækkeligt nøjagtige og repræsentative data, bør der indføres bestemmelser, der sikrer, at TAC'en fastsættes på en sammenhængende måde. |
| --- | --- |

(6)

Hvis STECF ikke er i stand til at rådgive om en TAC, fordi der ikke foreligger tilstrækkeligt nøjagtige og repræsentative data, bør der indføres bestemmelser, der sikrer, at TAC'en fastsættes på en sammenhængende måde.

| (7) | Hvis det ved en evaluering viser sig, at minimumsniveauet for gydebiomassen eller TAC-niveauet som fastsat i planen ikke længere er det rette, bør det sikres, at den langsigtede plan justeres.
  Kommissionen bør derfor have beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår ændringer i forsigtighedsniveauet for biomasse eller de TAC-niveauer, der i bilag I er anført som svarende til de respektive biomasseniveauer. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører hensigtsmæssige høringer under sit forberedende arbejde, herunder også på ekspertniveau. |
| --- | --- |

(7)

Hvis det ved en evaluering viser sig, at minimumsniveauet for gydebiomassen eller TAC-niveauet som fastsat i planen ikke længere er det rette, bør det sikres, at den langsigtede plan justeres.
  Kommissionen bør derfor have beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF, for så vidt angår ændringer i forsigtighedsniveauet for biomasse eller de TAC-niveauer, der i bilag I er anført som svarende til de respektive biomasseniveauer. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører hensigtsmæssige høringer under sit forberedende arbejde, herunder også på ekspertniveau.

| (8) | Den fangstregel, der foreslås i planen, til definition af TAC, er baseret på vurderinger af gydebiomassen for ansjosbestanden i maj og juni hvert år foretaget umiddelbart før fangstårets forvaltningsperiode fra den 1. juli til den 30. juni. Skulle der ske forbedringer i den videnskabelige overvågning af bestanden, hvorved rekrutteringen ved begyndelsen af hvert år kunne forudsiges med tilstrækkelig pålidelighed, er det muligt at forbedre strategien for udnyttelse af fiskeriet, som kunne begrunde en justering af denne langsigtede plan for ansjosbestanden. |
| --- | --- |

(8)

Den fangstregel, der foreslås i planen, til definition af TAC, er baseret på vurderinger af gydebiomassen for ansjosbestanden i maj og juni hvert år foretaget umiddelbart før fangstårets forvaltningsperiode fra den 1. juli til den 30. juni. Skulle der ske forbedringer i den videnskabelige overvågning af bestanden, hvorved rekrutteringen ved begyndelsen af hvert år kunne forudsiges med tilstrækkelig pålidelighed, er det muligt at forbedre strategien for udnyttelse af fiskeriet, som kunne begrunde en justering af denne langsigtede plan for ansjosbestanden.

| (9) | Der bør indføres kontrolforanstaltninger ud over dem, der er fastsat ved
  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (4),
  for at sikre, at foranstaltningerne i nærværende forordning overholdes. Eftersom der er et stort antal fartøjer med en længde på under 15 meter, som fisker efter ansjos, bør forpligtelserne i
  artikel 9 i forordning (EF) nr. 1224/2009 og i
  Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer (5) udvides til at gælde for alle fartøjer, der fisker efter ansjos. |
| --- | --- |

(9)

Der bør indføres kontrolforanstaltninger ud over dem, der er fastsat ved
  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (4),
  for at sikre, at foranstaltningerne i nærværende forordning overholdes. Eftersom der er et stort antal fartøjer med en længde på under 15 meter, som fisker efter ansjos, bør forpligtelserne i
  artikel 9 i forordning (EF) nr. 1224/2009 og i
  Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 af 18. december 2003 om gennemførelsesbestemmelser vedrørende satellitbaserede fartøjsovervågningssystemer (5) udvides til at gælde for alle fartøjer, der fisker efter ansjos.

| (10) | Planen bør regelmæssigt evalueres, og hvis det ved en sådan evaluering viser sig, at fangstkontrolreglerne ikke længere sikrer en forsigtighedstilgang til forvaltning af bestanden, bør der tages skridt til, at planen justeres. |
| --- | --- |

(10)

Planen bør regelmæssigt evalueres, og hvis det ved en sådan evaluering viser sig, at fangstkontrolreglerne ikke længere sikrer en forsigtighedstilgang til forvaltning af bestanden, bør der tages skridt til, at planen justeres.

| (11) | Med henblik på anvendelsen af artikel 21, litra a), nr. i) og iv), i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 af 27. juli 2006 om Den Europæiske Fiskerifond (6) bør planen være en genopretningsplan som omhandlet i artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (7), når bestanden ligger under forsigtighedsniveauet for gydebiomasse, og en forvaltningsplan som omhandlet i samme forordnings artikel 6 i alle andre situationer — |
| --- | --- |

(11)

Med henblik på anvendelsen af artikel 21, litra a), nr. i) og iv), i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 af 27. juli 2006 om Den Europæiske Fiskerifond (6) bør planen være en genopretningsplan som omhandlet i artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (7), når bestanden ligger under forsigtighedsniveauet for gydebiomasse, og en forvaltningsplan som omhandlet i samme forordnings artikel 6 i alle andre situationer —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastlægges der en langsigtet plan for bevarelse og forvaltning af ansjosbestanden i Biscayabugten (i det følgende benævnt »planen«).

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne forordning gælder for ansjosbestanden i ICES-underområde VIII.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a)   »fangstår«: perioden fra den 1. juli til den 30. juni det følgende år

b)   »samlet tilladt fangstmængde«: den mængde af ansjosbestanden i det underområde, der er omhandlet i artikel 2, som det i hvert fangstår er tilladt at fange og lande eller anvende som levende agn

c)   »kvote«: en del af medlemsstaternes TAC

d)   »forsigtighedsniveau for biomasse«: en gydebiomasse på 33 000 tons

e)   »aktuel biomasse«: ansjosbestandens gennemsnitlige biomasse
  på baggrund af perioden maj-juni umiddelbart inden starten på det
  fangstår
  , som TAC'en fastsættes for

f)
     »system til overvågning af ansjosbestanden«:

KAPITEL II

MÅL FOR LANGSIGTET FORVALTNING

Artikel 4

Planens mål

Planens mål er:

| a) | at sikre, at ansjosbestanden udnyttes med højt udbytte inden for det maksimale bæredygtige udbytte |
| --- | --- |

a)

at sikre, at ansjosbestanden udnyttes med højt udbytte inden for det maksimale bæredygtige udbytte

| b) | i videst muligt omfang at sikre et stabilt fiskeri
  på lang sigt, hvilket er en forudsætning for at sikre fiskerisektorens økonomiske og økologiske bæredygtighed
  , samtidig med at risikoen for, at bestanden bryder sammen, forbliver lav. |
| --- | --- |

b)

i videst muligt omfang at sikre et stabilt fiskeri
  på lang sigt, hvilket er en forudsætning for at sikre fiskerisektorens økonomiske og økologiske bæredygtighed
  , samtidig med at risikoen for, at bestanden bryder sammen, forbliver lav.

KAPITEL III

FANGSTREGLER

Artikel 5

TAC og fordeling mellem medlemsstaterne

1.   TAC'en og dens fordeling mellem medlemsstaterne for hvert fangstår fastsættes til det antal tons, der er anført i bilag I, og som svarer til den aktuelle biomasse som anslået af STECF.

2.   Hvis STECF ikke er i stand til at
  give en vurdering af
  den aktuelle biomasse,
  enten
  fordi
  der er en fejl i overvågningssystemet eller på grund af ikke tilstrækkeligt præcise eller uoverensstemmende vurderinger af den aktuelle biomasse
  , fastsættes TAC'en og kvoterne således:

| a) | hvis STECF anbefaler, at ansjosfangsterne reduceres mest muligt, fastsættes TAC'en og kvoterne mindst 25 % lavere end TAC'en og kvoterne for fangståret før |
| --- | --- |

a)

hvis STECF anbefaler, at ansjosfangsterne reduceres mest muligt, fastsættes TAC'en og kvoterne mindst 25 % lavere end TAC'en og kvoterne for fangståret før

| b) | i alle andre tilfælde skal TAC'en og kvoterne svare til antallet af tons for fangståret før. |
| --- | --- |

b)

i alle andre tilfælde skal TAC'en og kvoterne svare til antallet af tons for fangståret før.

3.   Hvert år underretter Kommissionen de berørte medlemsstater om STECF's rådgivning og bekræfter, hvilken TAC og hvilke kvoter der svarer dertil, jf. bilag I, og som gælder for det fangstår, der begynder den 1. juli i det pågældende år, og offentliggør denne underretning i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, og på Kommissionens websted.
  Om nødvendigt meddeler Kommissionen en foreløbig TAC inden den 1. juli hvert år, inden der fastlægges en endelig TAC senest 15 dage efter fangstårets begyndelse.

Artikel 6

Delegation af beføjelser

Hvis STECF udtaler, at forsigtighedsniveauet for biomasse, jf. artikel 3, eller de TAC'er, der i bilag I er anført som svarende til de respektive biomasseniveauer, ikke længere gør det muligt at udnytte ansjosbestanden bæredygtigt,
  kan Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 7 og i henhold til betingelserne i artikel 8 og 9 vedtage
  nye værdier for de pågældende niveauer ▐.

Artikel 7

Udøvelse af delegationen

1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 6 i en periode på tre år fra ... (8). Kommissionen aflægger rapport vedrørende de delegerede beføjelser senest seks måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges automatisk for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet tilbagekalder delegationen i henhold til artikel 8.

2.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

3.
     
  Beføjelserne til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 8 og 9 anførte betingelser.

Artikel 8

Tilbagekaldelse af delegationen

1.
     
  Den i artikel 6 omhandlede delegation, kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.
     
  Den institution, der har indledt en intern procedure med henblik på at afgøre, om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, bestræber sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den endelige afgørelse træffes, med angivelse af hvilke delegerede beføjelser der kunne være genstand for tilbagekaldelse, samt den mulige begrundelse herfor.

3.
     
  Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er nævnt i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 9

Indsigelser mod delegerede retsakter

1.
     
  Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra datoen for meddelelsen.

Fristen forlænges med to måneder på initiativ af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.
     
  Har hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af den frist, der er omhandlet i stk. 1, gjort indsigelse mod den delegerede retsakt, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat heri.

Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis både Europa-Parlamentet og Rådet har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse.

3.
     
  Gør Europa-Parlamentet eller Rådet indsigelse mod en delegeret retsakt inden udløbet af den frist, der er omhandlet i stk. 1, træder den ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor.

▐

KAPITEL IV

KONTROL, INSPEKTION OG OVERVÅGNING

Artikel 10

Sammenhæng med forordning
  (EF) nr. 1224/2009

Ud over kontrolforanstaltningerne i
  forordning (EF) nr. 1224/2009 og
  gennemførelsesbestemmelserne dertil finder kontrolforanstaltningerne i nærværende kapitel anvendelse.

Artikel 11

Særlig fiskeritilladelse

1.   For at kunne fiske efter ansjos i Biscayabugten skal fartøjer have en særlig fiskeritilladelse udstedt efter Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser (9).

2.   Det er forbudt for fiskerfartøjer, der ikke har en særlig fiskeritilladelse, at fiske efter ansjos eller beholde ansjos om bord, uanset mængde, under fangstrejser, hvor fartøjerne har været i det ICES-underområde, der er nævnt i artikel 2.

3.   Inden fiskeristart i et fangstår opstiller medlemsstaterne en liste over fartøjer med særlig fiskeritilladelse og stiller listen til rådighed for Kommissionen og de øvrige medlemsstater på deres officielle websted ved at give dem linket til det relevante websted. Medlemsstaterne holder hele tiden listen ajour og meddeler straks Kommissionen og de øvrige medlemsstater eventuelle ændringer i det oprindelige link til webstedet.

Artikel 12

Fartøjsovervågningssystemer

Ud over
  artikel 9 i forordning (EF) nr. 1224/2009
  finder forpligtelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 2244/2003 ▐ anvendelse for de fartøjer, hvis længde overalt ikke overstiger 15 meter.
  Artikel 9, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder ikke anvendelse.

Artikel 13

Krydskontrol

Når der foretages validering af data i overensstemmelse med artikel 109, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1224/2009
  med hensyn til ansjos,
  lægger medlemsstaternes myndigheder, der er ansvarlige for overvågning af fiskeriet,
  særlig vægt på muligheden for, at andre arter end ansjos registreres som ansjos og omvendt.

▐

▐

Artikel 14

Forudgående meddelelse

1.   
  Uanset artikel 17, stk. 1, og artikel 18, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1224/2009 er tidsfristen for forhåndsmeddelelse til de kompetente myndigheder i flagmedlemsstaten en time inden det forventede tidspunkt for ankomst i havnen.

2.   De kompetente myndigheder i en medlemsstat, hvor der skal landes mere end ét ton ansjos, kan kræve, at losning af den ombordværende fangst først påbegyndes, når de har givet tilladelse dertil.
  Landinger må dog aldrig udsættes eller forsinkes så længe, at fiskens kvalitet forringes, eller dens salgsværdi falder.

▐

Artikel 15

Udpegede havne

▐

De statslige og regionale myndigheder i
  hver medlemsstat udpeger havne, hvor landing af ansjosmængder på over ét ton skal finde sted.

▐

Artikel 16

Tolerancemargen i forbindelse med vurdering af mængderne registreret i logbogen

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1224/2009
  er den tilladte tolerancemargen i forbindelse med vurderingen af de mængder i kg, der beholdes om bord,
  10 %
  af tallet i logbogen.

Artikel 17

Separat stuvning af ansjos

Det er forbudt om bord på EU-fiskerfartøjer at opbevare ansjos, uanset mængde, i samme beholder, uanset type, som andre marine organismer. Beholdere med ansjos skal være stuvet i lasten på en sådan måde, at de holdes adskilt fra andre beholdere.

▐

Artikel 18

Nationale kontrolhandlingsprogrammer

▐

1.   Kommissionen indkalder mindst én gang om året til et møde i Det Rådgivende Udvalg for Fiskeri og Akvakultur for at evaluere gennemførelsen og resultaterne af de nationale kontrolhandlingsprogrammer.

2.
     
  Kommissionen giver Det Regionale Rådgivende Råd For De Sydvestlige Farvande oplysninger om gennemførelsen af de nationale kontrolhandlingsprogrammer og om de opnåede resultater.

▐

Artikel 19

Særlige kontrol- og inspektionsprogrammer

Kommissionen kan træffe afgørelse om et særligt kontrol- og inspektionsprogram i overensstemmelse med artikel 95 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

KAPITEL V

OPFØLGNING

Artikel 20

Evaluering af planen

På grundlag af rådgivning fra STECF og efter høring af det relevante regionale rådgivende råd evaluerer Kommissionen planens indvirkning på ansjosbestanden og på fiskeriet efter denne bestand senest i det tredje år, hvor denne forordning finder anvendelse, og derefter hvert tredje år i forordningens anvendelsesperiode og foreslår om nødvendigt relevante foranstaltninger til ændring af planen.

KAPITEL VII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 21

Bistand fra Den Europæiske Fiskerifond

1.   For de fangstår, hvor bestanden ligger under forsigtighedsniveauet for biomasse, betragtes planen som en genopretningsplan efter artikel 5 i forordning (EF) nr. 2371/2002 og med henblik på anvendelsen af artikel 21, litra a), nr. i), i forordning (EF) nr. 1198/2006.

2.   For de år, hvor bestanden ligger på eller over forsigtighedsniveauet for biomasse, betragtes planen som en forvaltningsplan efter artikel 6 i forordning (EF) nr. 2371/2002 og med henblik på anvendelsen af artikel 21, litra a), nr. iv), i forordning (EF) nr. 1198/2006.

Artikel 22

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i ..., den

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 354 af 28.12.2010, s. 69.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 23.11.2010.

2

(3)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

3

(4)  

  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

4

EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

(5)  EFT L 333 af 20.12.2003, s. 17.

5

(6)  EFT L 223 af 15.8.2006, s. 1.

6

(7)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

7

(8)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

8

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(9)  EFT L 171 af 6.7.1994, s. 7.

9

Tirsdag den 23. november 2010BILAG I

TAC'erne i nedenstående skema er blevet beregnet efter følgende regel:

| TACγ = | 0 | hvis SŜB
  γ
  ≤ 24 000 |
| --- | --- | --- |
| TAC min | hvis 24 000 < SŜB
  γ
  < Bpa |
| MIN {y SŜB
  y
  , TAC max} | hvis SŜB
  γ
  ≥ Bpa |

TACγ =

0

hvis SŜB
  γ
  ≤ 24 000

TAC min

hvis 24 000 < SŜB
  γ
  < Bpa

MIN {y SŜB
  y
  , TAC max}

hvis SŜB
  γ
  ≥ Bpa

hvor:

| TAC
  y | er den samlede tilladte fangstmængde for et forvaltningsår y, der løber fra 1. juli til 30. juni det følgende år |
| --- | --- |
| TAC min | er minimums-TAC'en |
| TAC max | den maksimale TAC |
| Bpa | er forsigtighedsniveauet for bestandens gydebiomasse |
| Gamma γ | er befiskningsgraden |
| SSB
  y | er den aktuelle gydebiomasse vurderet i maj hvert år. |

TAC
  y

er den samlede tilladte fangstmængde for et forvaltningsår y, der løber fra 1. juli til 30. juni det følgende år

TAC min

er minimums-TAC'en

TAC max

den maksimale TAC

Bpa

er forsigtighedsniveauet for bestandens gydebiomasse

Gamma γ

er befiskningsgraden

SSB
  y

er den aktuelle gydebiomasse vurderet i maj hvert år.

Ifølge den videnskabelige rådgivning bør der med henblik på forvaltning af ansjosbestanden i Biscayabugten anvendes følgende parametre i ovennævnte formel:

| TAC min | = | 7 000 tons |
| --- | --- | --- |
| TAC max | = | 33 000 tons |
| Bpa | = | 33 000 tons |
| γ | = | 0,3 |

TAC min

=

7 000 tons

TAC max

=

33 000 tons

Bpa

=

33 000 tons

γ

=

0,3

Aktuel biomasse og dertil svarende TAC og kvoter

| Anslået aktuel biomasse (ton) | Dertil svarende tac (ton) | Kvoter (ton) |
| --- | --- | --- |
| Frankrig | Spanien |
| 24 000 eller derunder | 0 | 0 | 0 |
| 24 001 – 33 000 | 7 000 | 700 | 6 300 |
| 33 001 – 34 000 | 10 200 | 1 020 | 9 180 |
| 34 001 – 35 000 | 10 500 | 1 050 | 9 450 |
| 35 001 – 36 000 | 10 800 | 1 080 | 9 720 |
| 36 001 – 37 000 | 11 100 | 1 110 | 9 990 |
| 37 001 – 38 000 | 11 400 | 1 140 | 10 260 |
| 38 001 – 39 000 | 11 700 | 1 170 | 10 530 |
| 39 001 – 40 000 | 12 000 | 1 200 | 10 800 |
| 40 001 – 41 000 | 12 300 | 1 230 | 11 070 |
| 41 001 – 42 000 | 12 600 | 1 260 | 11 340 |
| 42 001 – 43 000 | 12 900 | 1 290 | 11 610 |
| 43 001 – 44 000 | 13 200 | 1 320 | 11 880 |
| 44 001 – 45 000 | 13 500 | 1 350 | 12 150 |
| 45 001 – 46 000 | 13 800 | 1 380 | 12 420 |
| 46 001 – 47 000 | 14 100 | 1 410 | 12 690 |
| 47 001 – 48 000 | 14 400 | 1 440 | 12 960 |
| 48 001 – 49 000 | 14 700 | 1 470 | 13 230 |
| 49 001 – 50 000 | 15 000 | 1 500 | 13 500 |
| 50 001 – 51 000 | 15 300 | 1 530 | 13 770 |
| 51 001 – 52 000 | 15 600 | 1 560 | 14 040 |
| 52 001 – 53 000 | 15 900 | 1 590 | 14 310 |
| 53 001 – 54 000 | 16 200 | 1 620 | 14 580 |
| 54 001 – 55 000 | 16 500 | 1 650 | 14 850 |
| 55 001 – 56 000 | 16 800 | 1 680 | 15 120 |
| 56 001 – 57 000 | 17 100 | 1 710 | 15 390 |
| 57 001 – 58 000 | 17 400 | 1 740 | 15 660 |
| 58 001 – 59 000 | 17 700 | 1 770 | 15 930 |
| 59 001 – 60 000 | 18 000 | 1 800 | 16 200 |
| 60 001 – 61 000 | 18 300 | 1 830 | 16 470 |
| 61 001 – 62 000 | 18 600 | 1 860 | 16 740 |
| 62 001 - 63 000 | 18 900 | 1 890 | 17 010 |
| 63 001 – 64 000 | 19 200 | 1 920 | 17 280 |
| 64 001 – 65 000 | 19 500 | 1 950 | 17 550 |
| 65 001 – 66 000 | 19 800 | 1 980 | 17 820 |
| 66 001 – 67 000 | 20 100 | 2 010 | 18 090 |
| 67 001 – 68 000 | 20 400 | 2 040 | 18 360 |
| 68 001 – 69 000 | 20 700 | 2 070 | 18 630 |
| 69 001 – 70 000 | 21 000 | 2 100 | 18 900 |
| 70 001 – 71 000 | 21 300 | 2 130 | 19 170 |
| 71 001 – 72 000 | 21 600 | 2 160 | 19 440 |
| 72 001 – 73 000 | 21 900 | 2 190 | 19 710 |
| 73 001 – 74 000 | 22 200 | 2 220 | 19 980 |
| 74 001 – 75 000 | 22 500 | 2 250 | 20 250 |
| 75 001 – 76 000 | 22 800 | 2 280 | 20 520 |
| 76 001 – 77 000 | 23 100 | 2 310 | 20 790 |
| 77 001 – 78 000 | 23 400 | 2 340 | 21 060 |
| 78 001 – 79 000 | 23 700 | 2 370 | 21 330 |
| 79 001 – 80 000 | 24 000 | 2 400 | 21 600 |
| 80 001 – 81 000 | 24 300 | 2 430 | 21 870 |
| 81 001 – 82 000 | 24 600 | 2 460 | 22 140 |
| 82 001 – 83 000 | 24 900 | 2 490 | 22 410 |
| 83 001 – 84 000 | 25 200 | 2 520 | 22 680 |
| 84 001 – 85 000 | 25 500 | 2 550 | 22 950 |
| 85 001 – 86 000 | 25 800 | 2 580 | 23 220 |
| 86 001 – 87 000 | 26 100 | 2 610 | 23 490 |
| 87 001 – 88 000 | 26 400 | 2 640 | 23 760 |
| 88 001 – 89 000 | 26 700 | 2 670 | 24 030 |
| 89 001 – 90 000 | 27 000 | 2 700 | 24 300 |
| 90 001 – 91 000 | 27 300 | 2 730 | 24 570 |
| 91 001 – 92 000 | 27 600 | 2 760 | 24 840 |
| 92 001 – 93 000 | 27 900 | 2 790 | 25 110 |
| 93 001 – 94 000 | 28 200 | 2 820 | 25 380 |
| 94 001 – 95 000 | 28 500 | 2 850 | 25 650 |
| 95 001 – 96 000 | 28 800 | 2 880 | 25 920 |
| 96 001 – 97 000 | 29 100 | 2 910 | 26 190 |
| 97 001 – 98 000 | 29 400 | 2 940 | 26 460 |
| 98 001 – 99 000 | 29 700 | 2 970 | 26 730 |
| 99 001 – 100 000 | 30 000 | 3 000 | 27 000 |
| over 100 000 | 33 000 | 3 300 | 29 700 |

Anslået aktuel biomasse (ton)

Dertil svarende tac (ton)

Kvoter (ton)

Frankrig

Spanien

24 000 eller derunder

0

0

0

24 001 – 33 000

7 000

700

6 300

33 001 – 34 000

10 200

1 020

9 180

34 001 – 35 000

10 500

1 050

9 450

35 001 – 36 000

10 800

1 080

9 720

36 001 – 37 000

11 100

1 110

9 990

37 001 – 38 000

11 400

1 140

10 260

38 001 – 39 000

11 700

1 170

10 530

39 001 – 40 000

12 000

1 200

10 800

40 001 – 41 000

12 300

1 230

11 070

41 001 – 42 000

12 600

1 260

11 340

42 001 – 43 000

12 900

1 290

11 610

43 001 – 44 000

13 200

1 320

11 880

44 001 – 45 000

13 500

1 350

12 150

45 001 – 46 000

13 800

1 380

12 420

46 001 – 47 000

14 100

1 410

12 690

47 001 – 48 000

14 400

1 440

12 960

48 001 – 49 000

14 700

1 470

13 230

49 001 – 50 000

15 000

1 500

13 500

50 001 – 51 000

15 300

1 530

13 770

51 001 – 52 000

15 600

1 560

14 040

52 001 – 53 000

15 900

1 590

14 310

53 001 – 54 000

16 200

1 620

14 580

54 001 – 55 000

16 500

1 650

14 850

55 001 – 56 000

16 800

1 680

15 120

56 001 – 57 000

17 100

1 710

15 390

57 001 – 58 000

17 400

1 740

15 660

58 001 – 59 000

17 700

1 770

15 930

59 001 – 60 000

18 000

1 800

16 200

60 001 – 61 000

18 300

1 830

16 470

61 001 – 62 000

18 600

1 860

16 740

62 001 - 63 000

18 900

1 890

17 010

63 001 – 64 000

19 200

1 920

17 280

64 001 – 65 000

19 500

1 950

17 550

65 001 – 66 000

19 800

1 980

17 820

66 001 – 67 000

20 100

2 010

18 090

67 001 – 68 000

20 400

2 040

18 360

68 001 – 69 000

20 700

2 070

18 630

69 001 – 70 000

21 000

2 100

18 900

70 001 – 71 000

21 300

2 130

19 170

71 001 – 72 000

21 600

2 160

19 440

72 001 – 73 000

21 900

2 190

19 710

73 001 – 74 000

22 200

2 220

19 980

74 001 – 75 000

22 500

2 250

20 250

75 001 – 76 000

22 800

2 280

20 520

76 001 – 77 000

23 100

2 310

20 790

77 001 – 78 000

23 400

2 340

21 060

78 001 – 79 000

23 700

2 370

21 330

79 001 – 80 000

24 000

2 400

21 600

80 001 – 81 000

24 300

2 430

21 870

81 001 – 82 000

24 600

2 460

22 140

82 001 – 83 000

24 900

2 490

22 410

83 001 – 84 000

25 200

2 520

22 680

84 001 – 85 000

25 500

2 550

22 950

85 001 – 86 000

25 800

2 580

23 220

86 001 – 87 000

26 100

2 610

23 490

87 001 – 88 000

26 400

2 640

23 760

88 001 – 89 000

26 700

2 670

24 030

89 001 – 90 000

27 000

2 700

24 300

90 001 – 91 000

27 300

2 730

24 570

91 001 – 92 000

27 600

2 760

24 840

92 001 – 93 000

27 900

2 790

25 110

93 001 – 94 000

28 200

2 820

25 380

94 001 – 95 000

28 500

2 850

25 650

95 001 – 96 000

28 800

2 880

25 920

96 001 – 97 000

29 100

2 910

26 190

97 001 – 98 000

29 400

2 940

26 460

98 001 – 99 000

29 700

2 970

26 730

99 001 – 100 000

30 000

3 000

27 000

over 100 000

33 000

3 300

29 700

Tirsdag den 23. november 2010BILAG II

DE NATIONALE KONTROLHANDLINGSPROGRAMMERS INDHOLD

De nationale kontrolhandlingsprogrammer skal bl.a. indeholde følgende:

1.   KONTROLMIDLER

Menneskelige ressourcer

| 1.1. | Antal kontrollører på landjorden og på havet samt perioder og områder, hvor kontrollørerne skal sættes ind. |
| --- | --- |

1.1.

Antal kontrollører på landjorden og på havet samt perioder og områder, hvor kontrollørerne skal sættes ind.

Tekniske ressourcer

| 1.2. | Antal inspektionsfartøjer og luftfartøjer samt perioder og områder, hvor fartøjerne skal sættes ind. |
| --- | --- |

1.2.

Antal inspektionsfartøjer og luftfartøjer samt perioder og områder, hvor fartøjerne skal sættes ind.

Finansielle ressourcer

| 1.3. | Budgetmidler til indsættelse af menneskelige ressourcer, inspektionsfartøjer og luftfartøjer. |
| --- | --- |

1.3.

Budgetmidler til indsættelse af menneskelige ressourcer, inspektionsfartøjer og luftfartøjer.

2.   ELEKTRONISK REGISTRERING OG RAPPORTERING AF FISKERIDATA

Beskrivelse af de ordninger, der er indført for at sikre, at artikel 13, 15 og 17 overholdes.

3.   UDPEGNING AF HAVNE

Hvor det er relevant, en liste over havne, der er udpeget til ansjoslandinger, jf. artikel 16.

4.   MEDDELELSE FORUD FOR LANDING

Beskrivelse af de ordninger, der skal sikre, at artikel 14 overholdes.

5.   KONTROL AF LANDINGER

Beskrivelse af de faciliteter og ordninger, der skal sikre, at artikel 14, 15 og 16 overholdes.

6.   INSPEKTIONSPROCEDURER

I de nationale kontrolhandlingsprogrammer angives det, hvilke procedurer der følges ved:

| a) | inspektion på havet og på land |
| --- | --- |

a)

inspektion på havet og på land

| b) | kommunikation med de kompetente myndigheder, som andre medlemsstater har udpeget som ansvarlige for det nationale kontrolhandlingsprogram for ansjos |
| --- | --- |

b)

kommunikation med de kompetente myndigheder, som andre medlemsstater har udpeget som ansvarlige for det nationale kontrolhandlingsprogram for ansjos

| c) | fælles overvågning og udveksling af kontrollører, herunder fastlæggelse af kontrollørernes beføjelser og myndighed, når de udfører deres opgaver i andre medlemsstaters farvande. |
| --- | --- |

c)

fælles overvågning og udveksling af kontrollører, herunder fastlæggelse af kontrollørernes beføjelser og myndighed, når de udfører deres opgaver i andre medlemsstaters farvande.

Tirsdag den 23. november 2010BILAG III

SPECIFIKKE INSPEKTIONSMÅL

MÅL

| 1. | Hver medlemsstat fastsætter specifikke inspektionsmål efter dette bilag. |
| --- | --- |

1.

Hver medlemsstat fastsætter specifikke inspektionsmål efter dette bilag.

STRATEGI

| 2. | Inspektionen og overvågningen af fiskeriet koncentreres om fartøjer, der må formodes at fange ansjos. I forbindelse med transport og afsætning af ansjos foretages der stikprøvekontrol som supplerende krydskontrol for at teste, hvor effektiv inspektionen og overvågningen er. |
| --- | --- |

2.

Inspektionen og overvågningen af fiskeriet koncentreres om fartøjer, der må formodes at fange ansjos. I forbindelse med transport og afsætning af ansjos foretages der stikprøvekontrol som supplerende krydskontrol for at teste, hvor effektiv inspektionen og overvågningen er.

PRIORITERING

| 3. | Kontrollen af de forskellige redskabstyper skal prioriteres forskelligt, afhængigt af i hvilket omfang flåderne er berørt af begrænsninger af fiskerimulighederne. Hver medlemsstat foretager derfor en specifik prioritering. |
| --- | --- |

3.

Kontrollen af de forskellige redskabstyper skal prioriteres forskelligt, afhængigt af i hvilket omfang flåderne er berørt af begrænsninger af fiskerimulighederne. Hver medlemsstat foretager derfor en specifik prioritering.

REFERENCEMÅL

| 4. | Medlemsstaterne gennemfører senest en måned efter denne forordnings ikrafttræden deres inspektionsplaner under hensyntagen til nedenstående mål.
  Medlemsstaterne specificerer og beskriver, hvilken prøvetagningsmetode der vil blive anvendt.
  Kommissionen kan efter anmodning få adgang til medlemsstatens prøvetagningsplan.






  a) | Inspektion i havn
  Generelt bør der tilstræbes en nøjagtighed, der mindst svarer til, hvad der kan opnås ved en simpel stikprøvekontrolmetode, hvor inspektioner skal omfatte 20 % af alle ansjoslandinger, udtrykt i antal, i en medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

4.

Medlemsstaterne gennemfører senest en måned efter denne forordnings ikrafttræden deres inspektionsplaner under hensyntagen til nedenstående mål.

Medlemsstaterne specificerer og beskriver, hvilken prøvetagningsmetode der vil blive anvendt.

Kommissionen kan efter anmodning få adgang til medlemsstatens prøvetagningsplan.

a)

Inspektion i havn

Generelt bør der tilstræbes en nøjagtighed, der mindst svarer til, hvad der kan opnås ved en simpel stikprøvekontrolmetode, hvor inspektioner skal omfatte 20 % af alle ansjoslandinger, udtrykt i antal, i en medlemsstat.

| b) | Inspektion ved afsætning
  Inspektion af 5 % af de ansjosmængder, der udbydes til salg på auktion. |
| --- | --- |

b)

Inspektion ved afsætning

Inspektion af 5 % af de ansjosmængder, der udbydes til salg på auktion.

| c) | Inspektion på havet
  Fleksibelt mål: fastlægges efter grundig analyse af fiskeriet i hvert område. Målene for inspektion på havet omfatter antallet af inspektionsdage på havet i ansjosforvaltningsområderne, eventuelt med et separat mål for inspektionsdage i specifikke områder. |
| --- | --- |

c)

Inspektion på havet

Fleksibelt mål: fastlægges efter grundig analyse af fiskeriet i hvert område. Målene for inspektion på havet omfatter antallet af inspektionsdage på havet i ansjosforvaltningsområderne, eventuelt med et separat mål for inspektionsdage i specifikke områder.

| d) | Overvågning fra luften
  Fleksibelt mål: fastlægges efter grundig analyse af fiskeriet i hvert område og under hensyntagen til, hvilke ressourcer medlemsstaten har til rådighed. |
| --- | --- |

d)

Overvågning fra luften

Fleksibelt mål: fastlægges efter grundig analyse af fiskeriet i hvert område og under hensyntagen til, hvilke ressourcer medlemsstaten har til rådighed.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/167

---

Tirsdag den 23. november 2010Flerårig plan for den vestlige bestand af almindelig hestemakrel og fiskeriets udnyttelse af denne bestand ***I

P7_TA(2010)0421

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en flerårig plan for den vestlige bestand af almindelig hestemakrel og fiskeriets udnyttelse af denne bestand (KOM(2009)0189 - C7-0010/2009 - 2009/0057(COD))

2012/C 99 E/42

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0189), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0189),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0010/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0010/2009),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 17. marts 2010 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. marts 2010 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0296/2010),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

Tirsdag den 23. november 2010P7_TC1-COD(2009)0057

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om fastlæggelse af en flerårig plan for den vestlige bestand af almindelig hestemakrel og fiskeriets udnyttelse af denne bestand

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | På grundlag af den handlingsplan, der blev vedtaget på De Forenede Nationers verdenstopmøde om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002, har Det Europæiske Fællesskab bl.a. forpligtet sig til at bevare eller genoprette fiskebestandene på et niveau, hvor det maksimale bæredygtige udbytte kan opnås, således at disse mål for nedfiskede bestande kan nås snarest og om muligt senest i 2015. I henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (3) skal den fælles fiskeripolitik sikre, at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. |
| --- | --- |

(1)

På grundlag af den handlingsplan, der blev vedtaget på De Forenede Nationers verdenstopmøde om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002, har Det Europæiske Fællesskab bl.a. forpligtet sig til at bevare eller genoprette fiskebestandene på et niveau, hvor det maksimale bæredygtige udbytte kan opnås, således at disse mål for nedfiskede bestande kan nås snarest og om muligt senest i 2015. I henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (3) skal den fælles fiskeripolitik sikre, at de levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde.

| (2) | ▐ De biologiske oplysninger om
  den vestlige
  bestand er ikke tilstrækkelige til, at der kan foretages en fuldstændig bestandsvurdering, som ville gøre det muligt at fastsætte et fiskeridødelighedsmål vedrørende det maksimale bæredygtige udbytte og relatere de samlede tilladte fangstmængder til de videnskabelige fangstprognoser. Det indeks over ægmængder, som siden 1977 har været beregnet i treårlige internationale undersøgelser, kan anvendes som en biologisk indikator for udviklingen i bestandsstørrelsen. |
| --- | --- |

(2)

▐ De biologiske oplysninger om
  den vestlige
  bestand er ikke tilstrækkelige til, at der kan foretages en fuldstændig bestandsvurdering, som ville gøre det muligt at fastsætte et fiskeridødelighedsmål vedrørende det maksimale bæredygtige udbytte og relatere de samlede tilladte fangstmængder til de videnskabelige fangstprognoser. Det indeks over ægmængder, som siden 1977 har været beregnet i treårlige internationale undersøgelser, kan anvendes som en biologisk indikator for udviklingen i bestandsstørrelsen.

| (3) | Rådgivningen fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) viser, at en fangstkontrolregel baseret på tendensen i ægmængden fra de tre seneste ægundersøgelser vil sikre en bæredygtig forvaltning af bestanden. |
| --- | --- |

(3)

Rådgivningen fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) viser, at en fangstkontrolregel baseret på tendensen i ægmængden fra de tre seneste ægundersøgelser vil sikre en bæredygtig forvaltning af bestanden.

| (4) | I en række år siden 2003 har forsigtig videnskabelig rådgivning vist, at fangsterne af vestlig hestemakrel bør ligge under 150 000 ton pr. år, idet det antages, at det vil betyde, at udnyttelsen vil være bæredygtig, selv hvis der fortsat ikke sker en exceptionelt stor rekruttering. En fangstkontrolregel bør baseres ligeligt på denne forsigtige rådgivning og på en videreført TAC, justeret med en faktor, som afspejler tendenserne i ægproduktionen. |
| --- | --- |

(4)

I en række år siden 2003 har forsigtig videnskabelig rådgivning vist, at fangsterne af vestlig hestemakrel bør ligge under 150 000 ton pr. år, idet det antages, at det vil betyde, at udnyttelsen vil være bæredygtig, selv hvis der fortsat ikke sker en exceptionelt stor rekruttering. En fangstkontrolregel bør baseres ligeligt på denne forsigtige rådgivning og på en videreført TAC, justeret med en faktor, som afspejler tendenserne i ægproduktionen.

| (5) | Fangstkontrolreglerne skal tage hensyn til udsmid, herunder sluppet fisk, fordi alle fisk, der fjernes fra bestanden, har relevans.
  ▐ |
| --- | --- |

(5)

Fangstkontrolreglerne skal tage hensyn til udsmid, herunder sluppet fisk, fordi alle fisk, der fjernes fra bestanden, har relevans.

▐

| (6) | Bestanden findes hovedsagelig i EU-farvande og norske farvande. Norge har interesse i udnyttelsen af den vestlige bestand af hestemakrel. Bestanden er endnu ikke underlagt fælles forvaltning. |
| --- | --- |

(6)

Bestanden findes hovedsagelig i EU-farvande og norske farvande. Norge har interesse i udnyttelsen af den vestlige bestand af hestemakrel. Bestanden er endnu ikke underlagt fælles forvaltning.

| (7) | Økonomisk set er den vestlige bestand den vigtigste bestand af hestemakrel, der lever i EU-farvande. Den fiskes af forskellige typer fiskerflåder, nemlig industrielt med henblik på forarbejdning og udenrigshandel og ikke-industrielt med det formål at levere friskfanget fisk af høj kvalitet til den brede offentlighed. |
| --- | --- |

(7)

Økonomisk set er den vestlige bestand den vigtigste bestand af hestemakrel, der lever i EU-farvande. Den fiskes af forskellige typer fiskerflåder, nemlig industrielt med henblik på forarbejdning og udenrigshandel og ikke-industrielt med det formål at levere friskfanget fisk af høj kvalitet til den brede offentlighed.

| (8) | For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning overholdes, bør der vedtages specifikke kontrol- og overvågningsforanstaltninger ud over de foranstaltninger, som er fastsat i
  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (4)

  , og de foranstaltninger, som er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1542/2007 af 20. december 2007 om landings- og vejningsprocedurer for sild, makrel og hestemakrel (5). Disse foranstaltninger bør navnlig modvirke fejlrapportering af områder og arter. |
| --- | --- |

(8)

For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning overholdes, bør der vedtages specifikke kontrol- og overvågningsforanstaltninger ud over de foranstaltninger, som er fastsat i
  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (4)

  , og de foranstaltninger, som er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1542/2007 af 20. december 2007 om landings- og vejningsprocedurer for sild, makrel og hestemakrel (5). Disse foranstaltninger bør navnlig modvirke fejlrapportering af områder og arter.

| (9) | Der bør foretages en periodisk evaluering af planen, og når en sådan evaluering viser, at fangstkontrolreglerne ikke længere garanterer en forsigtighedstilgang til forvaltningen af bestanden, bør det sikres, at planen tilpasses. |
| --- | --- |

(9)

Der bør foretages en periodisk evaluering af planen, og når en sådan evaluering viser, at fangstkontrolreglerne ikke længere garanterer en forsigtighedstilgang til forvaltningen af bestanden, bør det sikres, at planen tilpasses.

| (10) | Med henblik på artikel 21, litra a), nr. i) og iv), i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 af 27. juli 2006 om Den Europæiske Fiskerifond (6) bør planen være en genopretningsplan som omhandlet i artikel 5 i forordning (EF) nr. 2371/2002, når gydebestandens størrelse anslås at være på under 130 % af den størrelse, den havde i 1982, hvor der var en exceptionelt stor rekruttering, mens den bør være en forvaltningsplan i alle andre tilfælde. En gydemasse på 130 % af den størrelse, den havde i 1982, svarer til forsigtighedsniveauet for gydebiomassen. |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på artikel 21, litra a), nr. i) og iv), i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 af 27. juli 2006 om Den Europæiske Fiskerifond (6) bør planen være en genopretningsplan som omhandlet i artikel 5 i forordning (EF) nr. 2371/2002, når gydebestandens størrelse anslås at være på under 130 % af den størrelse, den havde i 1982, hvor der var en exceptionelt stor rekruttering, mens den bør være en forvaltningsplan i alle andre tilfælde. En gydemasse på 130 % af den størrelse, den havde i 1982, svarer til forsigtighedsniveauet for gydebiomassen.

| (11) | Fastsættelsen og tildelingen af fiskerimuligheder ▐ i den fælles fiskeripolitik har direkte indflydelse på den socioøkonomiske situation for medlemsstaternes fiskerflåder
  , og det er derfor nødvendigt især at tage højde for salget af friskfanget fisk til konsum fra de små kystfiskeriflåder, der er direkte knyttet til områder med kystfiskeri, som er meget afhængige af fiskeri. |
| --- | --- |

(11)

Fastsættelsen og tildelingen af fiskerimuligheder ▐ i den fælles fiskeripolitik har direkte indflydelse på den socioøkonomiske situation for medlemsstaternes fiskerflåder
  , og det er derfor nødvendigt især at tage højde for salget af friskfanget fisk til konsum fra de små kystfiskeriflåder, der er direkte knyttet til områder med kystfiskeri, som er meget afhængige af fiskeri.

| (12) | De biologiske referencer og parametre, som indgår i fangstreglen, skal være i overensstemmelse med de seneste videnskabelige anbefalinger. Kommissionen bør bemyndiges til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår tilpasninger af visse biologiske referencer og parametre, der indgår i fangstreglen, jf. bilaget, med henblik på hurtigt at reagere på ændringer i de videnskabelige anbefalinger foranlediget af bedre viden eller metoder. Det er især vigtigt, at Kommissionen i forberedelsesfasen gennemfører relevante høringer, herunder på ekspertniveau
  - |
| --- | --- |

(12)

De biologiske referencer og parametre, som indgår i fangstreglen, skal være i overensstemmelse med de seneste videnskabelige anbefalinger. Kommissionen bør bemyndiges til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår tilpasninger af visse biologiske referencer og parametre, der indgår i fangstreglen, jf. bilaget, med henblik på hurtigt at reagere på ændringer i de videnskabelige anbefalinger foranlediget af bedre viden eller metoder. Det er især vigtigt, at Kommissionen i forberedelsesfasen gennemfører relevante høringer, herunder på ekspertniveau
  -

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL I

GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Med denne forordning fastlægges der en langsigtet plan for bevarelse og forvaltning af den vestlige bestand af hestemakrel (i det følgende benævnt »planen«).

Artikel 2

Anvendelsesområde

Planen finder anvendelse på den bestand af hestemakrel, der lever i EU-farvandene og de internationale farvande i ICES-afsnit IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIa, b, c, e, f, g, h, j, k og VIIIa, b, c, d, e.

For så vidt angår kystfiskerflåden, skal der ved omlægningen af forvaltningszonerne i henhold til denne plan tages hensyn til dette flådesegments historiske rettigheder.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a)   »ICES«: Det Internationale Havundersøgelsesråd, og »ICES-afsnit«: et fiskeristatistisk område som defineret af ICES

b)   »vestlig hestemakrel«: hestemakrel fra den bestand, som er nævnt i artikel 2

c)   »samlet tilladt fangstmængde« (TAC): den mængde vestlig hestemakrel, som hvert år kan fiskes og landes

d)   »samlet udtag«: den mængde vestlig hestemakrel, som fjernes fra havet, omfattende den gældende TAC og et skøn over udsmidte fisk, beregnet for det pågældende år i henhold til denne forordnings bestemmelser

e)   »ægundersøgelsesindeks«: det anslåede antal hestemakrelæg, som følger af den treårlige internationale ægundersøgelse for makrel og hestemakrel i Atlanterhavet, delt med 1015

f)   »sluppet fisk«: fisk, som er fanget og derefter sluppet ud i havet igen uden at blive bragt om bord på fartøjet.

KAPITEL II

MÅL FOR LANGSIGTET FORVALTNING

Artikel 4

Planens mål

Planens mål er at bevare biomassen for vestlig hestemakrel på et niveau, som sikrer en bæredygtig udnyttelse, og at opnå det størst mulige udbytte på lang sigt. I den forbindelse bør fangstkontrolreglerne baseres ligeligt på forsigtig rådgivning, som gives for gennemsnitlige rekrutteringsbetingelser, og på den seneste samlede tilladte fangstmængde, justeret med en faktor, som afspejler den seneste tendens i bestandsstørrelsen målt på grundlag af ægproduktionen.

KAPITEL III

FANGSTREGLER

Artikel 5

Procedure for fastsættelse af TAC'en

1.   Med henblik på at nå målet i artikel 4 træffer Rådet hvert år efter proceduren i
  artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  og efter høring af STECF beslutning om TAC'en for vestlig hestemakrel for det følgende år.

2.
     
  Ved fordelingen pr. zone af TAC'erne for vestlig hestemakrel som fastsat i denne forordning tages der hensyn til de berørte fiskerflåders specifikke karakter og formål, uanset om flåderne er industrielle eller ikke-industrielle, og om der er tale om forarbejdning og udenrigshandel eller om levering af frisk fisk af høj kvalitet til den brede offentlighed.

3.   TAC'en fastsættes i overensstemmelse med dette kapitel.

Artikel 6

Beregning af TAC'en

1.   TAC'en beregnes ved fra det samlede udtag, som er beregnet i henhold til artikel 7 og 8, at trække en mængde fisk svarende til det udsmid, herunder sluppet fisk, som har fundet sted i året før det år, hvor den seneste videnskabelige vurdering blev foretaget, som skønnet af STECF.

2.   Når STECF ikke er i stand til at foretage et skøn over mængden af udsmid, herunder sluppet fisk, for året før det år, hvor den seneste videnskabelige vurdering blev foretaget, svarer fradraget til den
  gennemsnitlige
  relative mængde af udsmid, herunder sluppet fisk, som videnskabeligt skønnes at have fundet sted inden for de sidste 15 år ▐.

3.   Når TAC'en beregnes på grundlag af det samlede udtag, som er beregnet foreløbigt i henhold til artikel 7, stk. 3, tilpasses den i løbet af det år, hvor den anvendes, til den endelige beregning af udtaget.

Artikel 7

Beregning af det samlede udtag for et år, som følger efter en ægundersøgelse

1.   Når TAC'en skal fastsættes for et år, som følger efter et år, hvor der er foretaget en ægundersøgelse, beregnes det samlede udtag på grundlag af følgende elementer:

| a) | en konstant faktor på 1,07, som afspejler den endelige stigning i det samlede udtag som simuleret i underliggende matematiske modeller, der sigter mod at maksimere det årlige udbytte uden at bringe målet om at holde risikoen for en nedgang i bestandens størrelse på et meget lavt niveau i fare |
| --- | --- |

a)

en konstant faktor på 1,07, som afspejler den endelige stigning i det samlede udtag som simuleret i underliggende matematiske modeller, der sigter mod at maksimere det årlige udbytte uden at bringe målet om at holde risikoen for en nedgang i bestandens størrelse på et meget lavt niveau i fare

| b) | den TAC, som er fastsat for det år, hvor ægundersøgelsen blev foretaget, i det følgende benævnt »reference-TAC'en« |
| --- | --- |

b)

den TAC, som er fastsat for det år, hvor ægundersøgelsen blev foretaget, i det følgende benævnt »reference-TAC'en«

| c) | en vægtningsfaktor, som er fastsat i overensstemmelse med bilaget, og som afspejler tendensen i bestandsstørrelsen på grundlag af ægundersøgelsesindekserne |
| --- | --- |

c)

en vægtningsfaktor, som er fastsat i overensstemmelse med bilaget, og som afspejler tendensen i bestandsstørrelsen på grundlag af ægundersøgelsesindekserne

| d) | en mindstemængde for det samlede udtag, herunder skøn over udsmid, på
  mellem 70 000 ton og 80 000 ton. Rådet fastsætter mindstemængden for det samlede udtag, når det fastsætter TAC’erne i overensstemmelse med dette kapitel
  . |
| --- | --- |

d)

en mindstemængde for det samlede udtag, herunder skøn over udsmid, på
  mellem 70 000 ton og 80 000 ton. Rådet fastsætter mindstemængden for det samlede udtag, når det fastsætter TAC’erne i overensstemmelse med dette kapitel
  .

2.   Det samlede udtag, som der henvises til i stk. 1, beregnes ved hjælp af følgende formel:

1,07 * (
  mindstemængden for det samlede udtag
  - (reference-TAC'en * vægtningsfaktoren) / 2)

3.   Når der kun foreligger en foreløbig beregning af det seneste ægundersøgelsesindeks, beregnes det samlede udtag i henhold til stk. 1 og 2 på grundlag af det foreløbige indeks, og det tilpasses til det endelige resultat af ægundersøgelsen i løbet af det år, hvor den relevante TAC anvendes.

Artikel 8

Beregning af det samlede udtag for de følgende år

1.   Når TAC'en skal fastsættes for et år, som ikke følger efter et år, hvor der er foretaget en ægundersøgelse, er det samlede udtag lig med det samlede udtag, som er beregnet for det foregående år.

2.   Hvis der er gået mere end tre år siden den seneste ægundersøgelse, regnet fra det år, for hvilket TAC'en skal fastsættes, nedsættes det samlede udtag imidlertid med 15 %, medmindre STECF udtaler, at en sådan nedsættelse ikke er hensigtsmæssig, og i så fald er det samlede udtag lig med det foregående samlede udtag, eller det beregnes med en lavere nedsættelse baseret på STECF's rådgivning.

Artikel 9

Overgangsregel for fastsættelse af TAC'en

Når den første TAC, som skal fastsættes i henhold til artikel 6 og 7, vedrører et år, som ikke følger efter et år, hvor der er foretaget en ægundersøgelse, beregnes TAC'en i henhold til de nævnte artikler, som om den seneste ægundersøgelse havde fundet sted det foregående år.

▐

Artikel 10

Tilpasning af foranstaltningerne

Hvis STECF udtaler, at
  vægtningsfaktoren eller tendensen i ægmængden, jf. bilaget, på grund af bedre kendskab til bestanden eller en bedre metode til evaluering af bestanden bør ændres eller beregnes anderledes, vedtager Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter i henhold til artikel 11, og under overholdelse af bestemmelserne i artikel 12 og 13, ændringer til bilaget med henblik på at tilpasse de pågældende parametre til de nye videnskabelige henstillinger.

Artikel 11

Udøvelse af delegationen

1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 10 i en periode på tre år efter ... (7). Kommissionen aflægger rapport vedrørende de delegerede beføjelser senest seks måneder inden udløbet af treårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges automatisk for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet tilbagekalder delegationen i henhold til artikel 12.

2.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

3.
     
  Beføjelserne til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 12 og 13 anførte betingelser.

Artikel 12

Tilbagekaldelse af delegationen

1.
     
  Den i artikel 10 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.
     
  Den institution, der har indledt en intern procedure med henblik på at afgøre, om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, bestræber sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig god tid, inden den endelige afgørelse træffes, med angivelse af hvilke delegerede beføjelser der kunne være genstand for tilbagekaldelse, samt den mulige begrundelse herfor.

3.
     
  Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de i beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 13

Indsigelser mod delegerede retsakter

1.
     
  Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra datoen for meddelelsen.

Fristen forlænges med to måneder på initiativ af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.
     
  Har hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af den frist, der er omhandlet i stk. 1, gjort indsigelse mod den delegerede retsakt, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat heri.

Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis både Europa-Parlamentet og Rådet har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelser.

3.
     
  Gør Europa-Parlamentet eller Rådet indsigelse mod en delegerede retsakt inden udløbet af den frist, der er omhandlet i stk. 1, træder den ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor.

KAPITEL IV

KONTROL OG OVERVÅGNING

Artikel 14

▐ Fiskeritilladelse

1.   For at kunne fiske efter vestlig hestemakrel skal fartøjer have en ▐ fiskeritilladelse udstedt efter
  artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009
  .

2.   Det er forbudt for fiskerfartøjer, som ikke er i besiddelse af en fiskeritilladelse ▐, at fiske efter hestemakrel eller beholde hestemakrel om bord under fangstrejser, der indebærer fartøjets tilstedeværelse i et af de ICES-afsnit, som er nævnt i artikel 2.

3.
     
  Som undtagelse fra stk. 2 kan føreren af et fiskerfartøj, som ikke er i besiddelse af en fiskeritilladelse, og som ønsker at bevæge sig ind i det i artikel 2 omhandlede område, beholde hestemakrel ombord på betingelse af, at fartøjets redskaber er fastsurret og stuvet i overensstemmelse med kravene i artikel 47 i forordning (EF) nr. 1224/2009 og på de i nærværende artikels stk. 4 fastsatte betingelser.

4.
     
  Udover de i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 anførte krav registrerer føreren af et fiskerfartøj, som ikke er i besiddelse af en fiskeritilladelse, inden fartøjet bevæger sig ind i det i artikel 2 i nærværende forordning omhandlede område, i sin logbog dato og tidspunkt for det senest afsluttede fiskeri og angiver den planlagte landingshavn. Er fiskerfartøjet forpligtet til at opfylde kravene i artikel 15 i forordning (EF) nr. 1224/2009, fremsendes oplysningerne i henhold til bestemmelserne i denne artikel. Findes der ombord på fartøjet hestemakrel, som ikke er registreret i logbogen, anses mængden af disse for at være fanget inden for området.

5.   Hver medlemsstat opstiller og ajourfører en liste over fartøjer med
  fiskeritilladelse
  , og stiller den til rådighed for Kommissionen og de øvrige medlemsstater på sit officielle websted.
  Medlemsstaten anbringer denne liste i den sikre del af sit officielle websted, jf. artikel 114 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

6.
     
  Med forbehold for kapitel III i Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande (8) anvendes nærværende artikels stk. 1-4 ligeledes på tredjelandsfiskerfartøjer, der påtænker at fiske vestlig hestemakrel i EU-farvande.

Artikel 15

Krydskontrol

1.   
  Ved valideringen af oplysninger med hensyn til vestlig hestemakrel i henhold til artikel 109 i forordning (EF) nr. 1224/2009 skal
  der lægges særlig vægt på muligheden for, at andre små pelagiske arter end hestemakrel indrapporteres som hestemakrel og omvendt.

2.   ▐ Der lægges
  ligeledes
  særlig vægt på, at der er sammenhæng i områdedata vedrørende aktiviteter, som er observeret i de områder, hvor grænserne for bestandene af hestemakrel mødes, nemlig ICES-afsnit VIIIc og IXa, IVa og IVb, VIIe og VIId.

▐

KAPITEL V

OPFØLGNING

Artikel 16

Evaluering af planen

På grundlag af rådgivning fra STECF og efter høring af Det Regionale Rådgivende Råd for Pelagiske Bestande evaluerer Kommissionen planens indvirkning på vestlig hestemakrel og på fiskeriet efter denne bestand senest i det sjette år for denne forordnings anvendelse og dernæst hvert sjette for denne forordnings anvendelse og foreslår om nødvendigt relevante foranstaltninger til ændring af planen.

KAPITEL VI

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 17

Bistand under Den Europæiske Fiskerifond

1.   For de år, hvor gydebestanden videnskabeligt skønnes at være på mindst 130 % af den størrelse, den havde i 1982, skal planen betragtes som en forvaltningsplan i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 2371/2002 og med henblik på artikel 21, litra a), nr. iv), i forordning (EF) nr. 1198/2006.

2.   For de år, hvor gydebestanden videnskabeligt skønnes at være på mindre end 130 % af den størrelse, den havde i 1982, skal planen betragtes som en genopretningsplan i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 2371/2002 og med henblik på artikel 21, litra a), nr. i), i forordning (EF) nr. 1198/2006.

Artikel 18

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 14 finder anvendelse fra anvendelsesdatoen for artikel 7 og 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 354 af 28.12.2010, s. 68.

1

(2)  Europa-Parlamentets holdning af 23.11.2010.

2

(3)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

3

(4)  

  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

4

EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

(5)  EUT L 337 af 21.12.2007, s. 56.

5

(6)  EUT L 223 af 15.8.2006, s. 1.

6

(7)  
  Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

7

Datoen for denne forordnings ikrafttræden.

(8)  

  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33.

8

EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33.

Tirsdag den 23. november 2010BILAG

Beregning af vægtningsfaktoren i artikel 7, stk. 1, litra c)

| 1. | Vægtningsfaktoren i artikel 7, stk. 1, litra c), fastsættes som følger på grundlag af den tendens, som er beregnet i overensstemmelse med punkt 2 i dette bilag:






  a) | Hvis tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser er lig med eller mindre end – 1,5, er vægtningsfaktoren 0. |
| --- | --- | --- |

1.

Vægtningsfaktoren i artikel 7, stk. 1, litra c), fastsættes som følger på grundlag af den tendens, som er beregnet i overensstemmelse med punkt 2 i dette bilag:

a)

Hvis tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser er lig med eller mindre end – 1,5, er vægtningsfaktoren 0.

| b) | Hvis tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser er større end – 1,5 og mindre end 0, er vægtningsfaktoren lig med 1 – (– 2/3 * tendensen). |
| --- | --- |

b)

Hvis tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser er større end – 1,5 og mindre end 0, er vægtningsfaktoren lig med 1 – (– 2/3 * tendensen).

| c) | Hvis tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser er lig med eller større end 0, er vægtningsfaktoren lig med 1 + (0,8 * tendensen). |
| --- | --- |

c)

Hvis tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser er lig med eller større end 0, er vægtningsfaktoren lig med 1 + (0,8 * tendensen).

| d) | Hvis tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser er større end 0,5, er vægtningsfaktoren 1,4. |
| --- | --- |

d)

Hvis tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser er større end 0,5, er vægtningsfaktoren 1,4.

| 2. | Tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser beregnes efter følgende formel:
  (ægundersøgelsesindeks 3 – ægundersøgelsesindeks 1) / (3 – 1),
  hvor de tre seneste ægundersøgelsesindekser stilles op som punkt 1, punkt 2 og punkt 3 på x-aksen i et koordinatsystem, således at ægundersøgelsesindeks 3 er det seneste ægundersøgelsesindeks, og ægundersøgelsesindeks 1 er det ægundersøgelsesindeks, som er skønnet seks år tidligere. |
| --- | --- |

2.

Tendensen for de tre seneste ægundersøgelsesindekser beregnes efter følgende formel:

(ægundersøgelsesindeks 3 – ægundersøgelsesindeks 1) / (3 – 1),

hvor de tre seneste ægundersøgelsesindekser stilles op som punkt 1, punkt 2 og punkt 3 på x-aksen i et koordinatsystem, således at ægundersøgelsesindeks 3 er det seneste ægundersøgelsesindeks, og ægundersøgelsesindeks 1 er det ægundersøgelsesindeks, som er skønnet seks år tidligere.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/176

---

Tirsdag den 23. november 2010Forbud mod high-grading og restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar i Østersøen, Bælterne og Øresund ***I

P7_TA(2010)0422

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 for så vidt angår forbud mod high-grading og restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar i Østersøen, Bælterne og Øresund (KOM(2010)0325 - C7-0156/2010 - 2010/0175(COD))

2012/C 99 E/43

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0325), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0325),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0156/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C7-0156/2010),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. september 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. september 2010 (1),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. november 2010 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. november 2010 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0295/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0295/2010),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende forvaltningsplan for fladfisk i Østersøen; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en omfattende forvaltningsplan for fladfisk i Østersøen;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre sit forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

Tirsdag den 23. november 2010P7_TC1-COD(2010)0175

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2010 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2187/2005 for så vidt angår forbud mod high-grading og restriktioner i forbindelse med fiskeri efter skrubbe og pighvar i Østersøen, Bælterne og Øresund

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 1237/2010).

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/177 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/177

---

Tirsdag den 23. november 2010Brug af fremmede og lokalt fraværende arter i akvakultur ***I

P7_TA(2010)0423

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 708/2007 om brug af fremmede og lokalt fraværende arter i akvakultur (KOM(2009)0541 - C7-0272/2009 - 2009/0153(COD))

2012/C 99 E/44

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0541) og det ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0393), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2009)0541) og det ændrede forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2010)0393),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 299, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet om det oprindelige forslag (C7-0272/2009), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 299, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet om det oprindelige forslag (C7-0272/2009),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3 og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3 og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet,

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. november 2010 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. november 2010 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelserne fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. marts 2010 og 21. oktober 2010 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 17. marts 2010 og 21. oktober 2010 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 37,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0184/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A7-0184/2010),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | understreger, at Kommissionens ændrede forslag indeholder hovedparten af de ændringsforslag, som Fiskeriudvalget vedtog den 2. juni 2010; |
| --- | --- |

2.

understreger, at Kommissionens ændrede forslag indeholder hovedparten af de ændringsforslag, som Fiskeriudvalget vedtog den 2. juni 2010;

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

3.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

Tirsdag den 23. november 2010P7_TC1-COD(2009)0153

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 708/2007 om brug af fremmede og lokalt fraværende arter i akvakultur

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) nr. 304/2011).

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/178

---

Tirsdag den 23. november 2010Statsstøtte til fremme af lukning af urentable kulminer *

P7_TA(2010)0424

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 23. november 2010 om forslag til Rådets forordning om statsstøtte til fremme af lukning af urentable kulminer (KOM(2010)0372 - C7-0296/2010 - 2010/0220(NLE))

2012/C 99 E/45

(Høring)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2010)0372), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2010)0372),

| — | der henviser til artikel 107, stk. 3, litra e), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 107, stk. 3, litra e), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C7-0296/2010),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 37, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55 og artikel 37,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0324/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Regionaludviklingsudvalget (A7-0324/2010),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRING |
| --- | --- |
| Ændring 1 |
| Forslag til forordning


  Henvisning 1 |
| under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 107, stk. 3, litra e), | under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 107, stk. 3, litra e),
  og artikel 109, |
| Ændring 2 |
| Forslag til forordning


  Betragtning 1 |
| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 1407/2002 af 23. juli 2002 om statsstøtte til kulindustrien udløber den 31. december 2010. |

KOMMISSIONENS FORSLAG

ÆNDRING

Ændring 1

Forslag til forordning

Henvisning 1

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 107, stk. 3, litra e),

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 107, stk. 3, litra e),
  og artikel 109,

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 1407/2002 af 23. juli 2002 om statsstøtte til kulindustrien udløber den 31. december 2010.

| (1) | Rådets forordning (EF) nr. 1407/2002 af 23. juli 2002 om statsstøtte til kulindustrien udløber den 31. december 2010
  , og i mangel af et nyt retsgrundlag, der giver mulighed for at yde bestemte former for statsstøtte til kulindustrien efter denne dato, vil medlemsstaterne kun være stand til at yde statsstøtte inden for de grænser, der er fastsat i de generelle statsstøtteregler, som gælder for alle sektorer
  . |
| --- | --- |

(1)

Rådets forordning (EF) nr. 1407/2002 af 23. juli 2002 om statsstøtte til kulindustrien udløber den 31. december 2010
  , og i mangel af et nyt retsgrundlag, der giver mulighed for at yde bestemte former for statsstøtte til kulindustrien efter denne dato, vil medlemsstaterne kun være stand til at yde statsstøtte inden for de grænser, der er fastsat i de generelle statsstøtteregler, som gælder for alle sektorer
  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| (1a) | Kul anvendes ikke kun som brændsel, men også som råstof i kemiindustrien, og denne anvendelse vil blive endnu vigtigere fremover. |
| --- | --- |

(1a)

Kul anvendes ikke kun som brændsel, men også som råstof i kemiindustrien, og denne anvendelse vil blive endnu vigtigere fremover.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 1 b (ny)

| (1b) | Den produktionskapacitet i Unionens kulindustri, der tabes på grund af minelukninger, kompenseres ved import af kul til Unionen, således at Unionen forsynes med kul fra tredjelande. |
| --- | --- |

(1b)

Den produktionskapacitet i Unionens kulindustri, der tabes på grund af minelukninger, kompenseres ved import af kul til Unionen, således at Unionen forsynes med kul fra tredjelande.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 2

| (2) | Det lille bidrag, som den subventionerede stenkul yder til
  EU's
  samlede energimix,
  berettiger ikke længere opretholdelse af
  støtteforanstaltninger
  for at sikre
  energiforsyningen
  på EU-plan
  . |
| --- | --- |

(2)

Det lille bidrag, som den subventionerede stenkul yder til
  EU's
  samlede energimix,
  berettiger ikke længere opretholdelse af
  støtteforanstaltninger
  for at sikre
  energiforsyningen
  på EU-plan
  .

| (2) | Det lille bidrag, som den subventionerede stenkul yder til
  Unionens
  samlede energimix
  betyder, at
  støtteforanstaltninger
  til kulindustrien kun i begrænset omfang kan udligne afbrydelserne i
  energiforsyningen.
  Statsstøtten til kulindustrien er imidlertid nu så ubetydelig, at den ikke længere er i stand til at medføre konkurrenceforvridning. Et minimum af kulproduktion i Unionen ville opretholde adgangen til de indenlandske forekomster med henblik på etablering af en strategisk reserve. |
| --- | --- |

(2)

Det lille bidrag, som den subventionerede stenkul yder til
  Unionens
  samlede energimix
  betyder, at
  støtteforanstaltninger
  til kulindustrien kun i begrænset omfang kan udligne afbrydelserne i
  energiforsyningen.
  Statsstøtten til kulindustrien er imidlertid nu så ubetydelig, at den ikke længere er i stand til at medføre konkurrenceforvridning. Et minimum af kulproduktion i Unionen ville opretholde adgangen til de indenlandske forekomster med henblik på etablering af en strategisk reserve.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| (2a) | Når forordning (EF) nr. 1407/2002 udløber, vil nogle medlemsstater blive tvunget til med kort frist at lukke deres kulminer og håndtere de betydelige sociale og regionale følgevirkninger af sådanne lukninger. |
| --- | --- |

(2a)

Når forordning (EF) nr. 1407/2002 udløber, vil nogle medlemsstater blive tvunget til med kort frist at lukke deres kulminer og håndtere de betydelige sociale og regionale følgevirkninger af sådanne lukninger.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 2 b (ny)

| (2b) | I lyset af de yderst negative samfundsøkonomiske følger af minelukninger, navnlig i tyndtbefolkede regioner, bør det overvejes at yde en målrettet støtte fra EU's strukturfonde i fremtidige budgetter, selv om de berørte regioner ligger i medlemsstater med mindre alvorlige økonomiske vanskeligheder. |
| --- | --- |

(2b)

I lyset af de yderst negative samfundsøkonomiske følger af minelukninger, navnlig i tyndtbefolkede regioner, bør det overvejes at yde en målrettet støtte fra EU's strukturfonde i fremtidige budgetter, selv om de berørte regioner ligger i medlemsstater med mindre alvorlige økonomiske vanskeligheder.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 2 c (ny)

| (2c) | I henhold til artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har medlemsstaterne ret til at fastsætte betingelserne for udnyttelsen af deres energiressourcer, at vælge mellem forskellige energikilder og fastlægge den generelle sammensætning af deres energiforsyning. |
| --- | --- |

(2c)

I henhold til artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har medlemsstaterne ret til at fastsætte betingelserne for udnyttelsen af deres energiressourcer, at vælge mellem forskellige energikilder og fastlægge den generelle sammensætning af deres energiforsyning.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 3

| (3) | Unionens målsætninger om at fremme vedvarende energikilder og fossile brændsler med lavere kulstofindhold til elproduktion
  berettiger ikke, at der ydes støtte til urentable kulminer i det uendelige
  .
  De støttekategorier, der er tilladt ifølge forordning (EF) 1407/2002, bør derfor ikke videreføres på ubestemt tid. |
| --- | --- |

(3)

Unionens målsætninger om at fremme vedvarende energikilder og fossile brændsler med lavere kulstofindhold til elproduktion
  berettiger ikke, at der ydes støtte til urentable kulminer i det uendelige
  .
  De støttekategorier, der er tilladt ifølge forordning (EF) 1407/2002, bør derfor ikke videreføres på ubestemt tid.

| (3) | Med hensyn til
  Unionens målsætninger om at fremme
  anvendelsen af
  vedvarende energikilder og fossile brændsler med lavere kulstofindhold til el-produktion
  bør medlemsstaterne fremlægge en plan med foranstaltninger, der tager sigte på at afbøde de negative miljøvirkninger af anvendelsen af kul, f.eks. inden for energieffektivitet, vedvarende energi eller CO2-opsamling og -lagring Dette gælder for alle slags kul og alle slags ressourcer. Det bør erkendes, at udskiftningen af subventioneret kul med ikke-subventioneret kul ikke giver nogen miljømæssige fordele. |
| --- | --- |

(3)

Med hensyn til
  Unionens målsætninger om at fremme
  anvendelsen af
  vedvarende energikilder og fossile brændsler med lavere kulstofindhold til el-produktion
  bør medlemsstaterne fremlægge en plan med foranstaltninger, der tager sigte på at afbøde de negative miljøvirkninger af anvendelsen af kul, f.eks. inden for energieffektivitet, vedvarende energi eller CO2-opsamling og -lagring Dette gælder for alle slags kul og alle slags ressourcer. Det bør erkendes, at udskiftningen af subventioneret kul med ikke-subventioneret kul ikke giver nogen miljømæssige fordele.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| (3a) | Da der er mangel på indenlandske energikilder i Unionen, er støtte til kulmineindustrien berettiget i forbindelse med Unionens målsætninger om at fremme vedvarende energikilder og fossile brændsler med lavere kulstofindhold til elproduktion. De støttekategorier, der er tilladt ifølge forordning (EF) nr. 1407/2002, bør ikke videreføres på ubestemt tid. Imidlertid bør den offentlige støtte til nedbringelse af forureningen fra kul under alle omstændigheder bibeholdes. En sådan ophævelse af støtten bør ikke omfatte miner, som efter udløbet af en periode på 10 år er konkurrencedygtige, men fortsat har brug for statslig hjælp til investeringer i teknologi på miljøområdet. |
| --- | --- |

(3a)

Da der er mangel på indenlandske energikilder i Unionen, er støtte til kulmineindustrien berettiget i forbindelse med Unionens målsætninger om at fremme vedvarende energikilder og fossile brændsler med lavere kulstofindhold til elproduktion. De støttekategorier, der er tilladt ifølge forordning (EF) nr. 1407/2002, bør ikke videreføres på ubestemt tid. Imidlertid bør den offentlige støtte til nedbringelse af forureningen fra kul under alle omstændigheder bibeholdes. En sådan ophævelse af støtten bør ikke omfatte miner, som efter udløbet af en periode på 10 år er konkurrencedygtige, men fortsat har brug for statslig hjælp til investeringer i teknologi på miljøområdet.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 5

| (5) | Med forbehold af de generelle statsstøtteregler bør medlemsstaterne kunne træffe foranstaltninger for at afbøde de sociale og regionale følgevirkninger af minelukninger, dvs. en velordnet aktivitetsafvikling som led i en uigenkaldelig lukningsplan og/eller finansiering af ekstraordinære udgifter, især i forbindelse med gamle forpligtelser. |
| --- | --- |

(5)

Med forbehold af de generelle statsstøtteregler bør medlemsstaterne kunne træffe foranstaltninger for at afbøde de sociale og regionale følgevirkninger af minelukninger, dvs. en velordnet aktivitetsafvikling som led i en uigenkaldelig lukningsplan og/eller finansiering af ekstraordinære udgifter, især i forbindelse med gamle forpligtelser.

| (5) | Med forbehold af de generelle statsstøtteregler bør medlemsstaterne kunne træffe foranstaltninger for at afbøde de sociale og regionale følgevirkninger af
  eventuelle
  minelukninger, dvs. en velordnet aktivitetsafvikling som led i en uigenkaldelig lukningsplan og/eller finansiering af ekstraordinære udgifter, især i forbindelse med gamle forpligtelser. |
| --- | --- |

(5)

Med forbehold af de generelle statsstøtteregler bør medlemsstaterne kunne træffe foranstaltninger for at afbøde de sociale og regionale følgevirkninger af
  eventuelle
  minelukninger, dvs. en velordnet aktivitetsafvikling som led i en uigenkaldelig lukningsplan og/eller finansiering af ekstraordinære udgifter, især i forbindelse med gamle forpligtelser.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| (5a) | Der bør omgående iværksættes omskoling af arbejdstagere, der er berørt af minelukningsplanerne, og alle muligheder for regional og national eller EU-finansiering bør undersøges med henblik herpå. |
| --- | --- |

(5a)

Der bør omgående iværksættes omskoling af arbejdstagere, der er berørt af minelukningsplanerne, og alle muligheder for regional og national eller EU-finansiering bør undersøges med henblik herpå.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 5 b (ny)

| (5b) | Finansieringen af miljøbeskyttelsesforanstaltninger og omkostninger i forbindelse med langsigtede nedlukninger vil skulle fortsætte efter 2014. En forhastet udfasning af medlemsstaternes støtte til kulindustrien vil medføre betydelige miljømæssige og finansielle konsekvenser i de berørte områder, og det vil i sidste ende blive betydeligt dyrere end udfasningen af denne støtte. |
| --- | --- |

(5b)

Finansieringen af miljøbeskyttelsesforanstaltninger og omkostninger i forbindelse med langsigtede nedlukninger vil skulle fortsætte efter 2014. En forhastet udfasning af medlemsstaternes støtte til kulindustrien vil medføre betydelige miljømæssige og finansielle konsekvenser i de berørte områder, og det vil i sidste ende blive betydeligt dyrere end udfasningen af denne støtte.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 6

| (6) | Denne forordning markerer for kulsektoren overgang fra de sektorspecifikke regler til de generelle statsstøtteregler, der gælder for alle sektorer. |
| --- | --- |

(6)

Denne forordning markerer for kulsektoren overgang fra de sektorspecifikke regler til de generelle statsstøtteregler, der gælder for alle sektorer.

udgår

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 7

| (7) | For at sikre, at konkurrenceforvridningerne på det indre marked som følge af støtten begrænses mest muligt, bør denne støtte
  være degressiv
  og
  udelukkende
  være begrænset til produktionsanlæg, som uigenkaldeligt skal lukkes. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at konkurrenceforvridningerne på det indre marked som følge af støtten begrænses mest muligt, bør denne støtte
  være degressiv
  og
  udelukkende
  være begrænset til produktionsanlæg, som uigenkaldeligt skal lukkes.

| (7) | For at sikre, at konkurrenceforvridningerne på det indre marked som følge af støtten begrænses mest muligt, bør denne støtte
  gradvist mindskes
  og være begrænset til
  de
  produktionsanlæg, som uigenkaldeligt skal lukkes
  , hvis disse anlæg ikke er blevet konkurrencedygtige inden det fastlagte tidspunkt for lukning. |
| --- | --- |

(7)

For at sikre, at konkurrenceforvridningerne på det indre marked som følge af støtten begrænses mest muligt, bør denne støtte
  gradvist mindskes
  og være begrænset til
  de
  produktionsanlæg, som uigenkaldeligt skal lukkes
  , hvis disse anlæg ikke er blevet konkurrencedygtige inden det fastlagte tidspunkt for lukning.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 7 a (ny)

| (7a) | Retableringen af tidligere mineområder kræver en række foranstaltninger som f.eks. fjernelse af udstyr fra minen, sikkerhedsarbejde, rensning af området og bortskaffelse af spildevand. Finansieringen af en sådan retablering kræver langsigtet planlægning. |
| --- | --- |

(7a)

Retableringen af tidligere mineområder kræver en række foranstaltninger som f.eks. fjernelse af udstyr fra minen, sikkerhedsarbejde, rensning af området og bortskaffelse af spildevand. Finansieringen af en sådan retablering kræver langsigtet planlægning.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 8

| (8) | For at afbøde de negative miljøvirkninger af statsstøtte til kulproduktion, bør medlemsstaten fremlægge en plan med passende foranstaltninger, eksempelvis på områder som energieffektivitet, vedvarende energi eller CO2-opsamling og –lagring. |
| --- | --- |

(8)

For at afbøde de negative miljøvirkninger af statsstøtte til kulproduktion, bør medlemsstaten fremlægge en plan med passende foranstaltninger, eksempelvis på områder som energieffektivitet, vedvarende energi eller CO2-opsamling og –lagring.

udgår

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| (8a) | En minimal kulproduktion vil sammen med andre foranstaltninger bl.a. til fremme energi fra vedvarende energi være med til at opretholde en kvote af indenlandske primærenergikilder, med en betydelig forbedring af Unionens energiforsyningssikkerhed til følge. Desuden vil en kvote af indenlandske primærenergikilder være med til at virkeliggøre miljømål inden for rammerne af en bæredygtig udvikling. I forbindelse med denne tilskyndelse til brug af indenlandsk energi i Unionen for at opveje dens store afhængighed af import bør det overvejes at supplere de indenlandske ikke-fossile energikilder med fossile energikilder, idet kul i visse medlemsstater er den eneste indenlandske fossile energikilde. |
| --- | --- |

(8a)

En minimal kulproduktion vil sammen med andre foranstaltninger bl.a. til fremme energi fra vedvarende energi være med til at opretholde en kvote af indenlandske primærenergikilder, med en betydelig forbedring af Unionens energiforsyningssikkerhed til følge. Desuden vil en kvote af indenlandske primærenergikilder være med til at virkeliggøre miljømål inden for rammerne af en bæredygtig udvikling. I forbindelse med denne tilskyndelse til brug af indenlandsk energi i Unionen for at opveje dens store afhængighed af import bør det overvejes at supplere de indenlandske ikke-fossile energikilder med fossile energikilder, idet kul i visse medlemsstater er den eneste indenlandske fossile energikilde.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 8 b (ny)

| (8b) | I kraftværkssammenslutninger for kulbaseret elproduktion erstattes det indenlandske kul sandsynligvis af importeret kul, hvilket fører til betydelige transportomkostninger og et negativt CO2-fodaftryk, uden i virkeligheden at ændre CO2-udledningen fra elproduktion. |
| --- | --- |

(8b)

I kraftværkssammenslutninger for kulbaseret elproduktion erstattes det indenlandske kul sandsynligvis af importeret kul, hvilket fører til betydelige transportomkostninger og et negativt CO2-fodaftryk, uden i virkeligheden at ændre CO2-udledningen fra elproduktion.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 8 c (ny)

| (8c) | Kulindustrien har alt afhængig af lokalitet varierende geologiske betingelser og, afhængig af de politiske omstændigheder, varierende sociale, sikkerhedsmæssige og miljømæssige standarder (hvad angår terræn- og andre miljøskader). Virkningerne af disse variationer medfører en konkurrencemæssig ulempe, navnlig for EU-produceret kul i forhold til importeret kul, hvilket har resulteret i betydelige omstruktureringer i Unionens kulindustri og herunder en væsentlig indskrænkelse i aktiviteterne i de seneste årtier. |
| --- | --- |

(8c)

Kulindustrien har alt afhængig af lokalitet varierende geologiske betingelser og, afhængig af de politiske omstændigheder, varierende sociale, sikkerhedsmæssige og miljømæssige standarder (hvad angår terræn- og andre miljøskader). Virkningerne af disse variationer medfører en konkurrencemæssig ulempe, navnlig for EU-produceret kul i forhold til importeret kul, hvilket har resulteret i betydelige omstruktureringer i Unionens kulindustri og herunder en væsentlig indskrænkelse i aktiviteterne i de seneste årtier.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 8 d (ny)

| (8d) | En minimal subventioneret kulproduktion vil også være med til at fastholde Unionens førerstilling inden for teknologi til udvinding og ren forbrænding af kul, hvilket giver mulighed for at overføre denne teknologi til de store kulproducerende regioner i tredjelande og medvirke til en betydelig nedbringelse af den globale udledning af forurenende stoffer og drivhusgasser. |
| --- | --- |

(8d)

En minimal subventioneret kulproduktion vil også være med til at fastholde Unionens førerstilling inden for teknologi til udvinding og ren forbrænding af kul, hvilket giver mulighed for at overføre denne teknologi til de store kulproducerende regioner i tredjelande og medvirke til en betydelig nedbringelse af den globale udledning af forurenende stoffer og drivhusgasser.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 8 e (ny)

| (8e) | I Unionen anvendes kul overvejende til elproduktion og i mindre grad til produktion af kokskul til stålproduktion. Af miljømæssige årsager bør den kulbaserede elproduktion ophøre hurtigst muligt til fordel for en bæredygtig elproduktion. Inden for stålproduktionen er det inden for en overskuelig fremtid imidlertid ikke muligt at give afkald på kul. I betragtning af det svindende olieforråd (»peak oil«) kan man gå ud fra, at kul vil komme til at spille en vigtigere rolle som erstatningsråstof for den kemiske industri. På lang sigt bør en forsat adgang til kulforekomsterne i Unionen med henblik på af tekniske årsager at fastholde en mindsteproduktion af kul, der ikke forvrider konkurrencen, ikke udelukkes, selv om en sådan fortsat adgang ville kræve statsstøtte i en længere periode. |
| --- | --- |

(8e)

I Unionen anvendes kul overvejende til elproduktion og i mindre grad til produktion af kokskul til stålproduktion. Af miljømæssige årsager bør den kulbaserede elproduktion ophøre hurtigst muligt til fordel for en bæredygtig elproduktion. Inden for stålproduktionen er det inden for en overskuelig fremtid imidlertid ikke muligt at give afkald på kul. I betragtning af det svindende olieforråd (»peak oil«) kan man gå ud fra, at kul vil komme til at spille en vigtigere rolle som erstatningsråstof for den kemiske industri. På lang sigt bør en forsat adgang til kulforekomsterne i Unionen med henblik på af tekniske årsager at fastholde en mindsteproduktion af kul, der ikke forvrider konkurrencen, ikke udelukkes, selv om en sådan fortsat adgang ville kræve statsstøtte i en længere periode.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 9 a (ny)

| (9a) | Virksomheder bør i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, og behovet for internalisering af eksterne omkostninger have pligt til at dække omkostningerne ved genopretning af kort- og/eller langsigtede miljøskader af deres aktiviteter. |
| --- | --- |

(9a)

Virksomheder bør i overensstemmelse med princippet om, at forureneren betaler, og behovet for internalisering af eksterne omkostninger have pligt til at dække omkostningerne ved genopretning af kort- og/eller langsigtede miljøskader af deres aktiviteter.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 10

| (10) | Europa-Kommissionen
  skal skabe og bevare normale konkurrencevilkår og sørge for, at de overholdes. Med hensyn til specielt elmarkedet må støtten til kulindustrien ikke have nogen indflydelse på, hvordan elproducenterne vælger at forsyne sig med primærenergi. Derfor skal kulpriser og -mængder frit aftales af kontrahenterne under hensyntagen til betingelserne på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(10)

Europa-Kommissionen
  skal skabe og bevare normale konkurrencevilkår og sørge for, at de overholdes. Med hensyn til specielt elmarkedet må støtten til kulindustrien ikke have nogen indflydelse på, hvordan elproducenterne vælger at forsyne sig med primærenergi. Derfor skal kulpriser og -mængder frit aftales af kontrahenterne under hensyntagen til betingelserne på verdensmarkedet.

| (10) | Kommissionen
  skal skabe og bevare normale konkurrencevilkår og sørge for, at de overholdes. Med hensyn til specielt elmarkedet må støtten til kulindustrien ikke have nogen indflydelse på, hvordan elproducenterne vælger at forsyne sig med primærenergi. Derfor skal kulpriser og -mængder frit aftales af kontrahenterne under hensyntagen til betingelserne på verdensmarkedet.
  I betragtning af at energipriserne sandsynligvis vil stige, bør Kommissionen regelmæssigt foretage en vurdering af det potentielle bidrag, som Unionens kul bringer energisikkerheden. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen
  skal skabe og bevare normale konkurrencevilkår og sørge for, at de overholdes. Med hensyn til specielt elmarkedet må støtten til kulindustrien ikke have nogen indflydelse på, hvordan elproducenterne vælger at forsyne sig med primærenergi. Derfor skal kulpriser og -mængder frit aftales af kontrahenterne under hensyntagen til betingelserne på verdensmarkedet.
  I betragtning af at energipriserne sandsynligvis vil stige, bør Kommissionen regelmæssigt foretage en vurdering af det potentielle bidrag, som Unionens kul bringer energisikkerheden.

Ændring 24

Forslag til forordning

Artikel 2 – stk. 2

2.   Støtten dækker
  kun
  omkostningerne i forbindelse med kul, der anvendes til elproduktion, kombineret kraftvarmeproduktion, koksproduktion
  samt
  opvarmning af højovnene i jern- og stålindustrien, forudsat at anvendelsen finder sted i Unionen.

2.   Støtten dækker omkostningerne i forbindelse med kul, der anvendes til elproduktion, kombineret kraftvarmeproduktion, koksproduktion, opvarmning af højovnene i jern- og stålindustrien
  samt forskning og investeringer i teknologi, der sigter på at reducere emission af forurenende stoffer fra kul
  , forudsat at anvendelsen finder sted i Unionen.

Ændring 25

Forslag til forordning

Artikel 3 – stk. 1 – litra a

| a) | driften af de berørte produktionsanlæg indgår i en lukningsplan, som har en frist, der senest er den
  1. oktober 2014
  . |
| --- | --- |

a)

driften af de berørte produktionsanlæg indgår i en lukningsplan, som har en frist, der senest er den
  1. oktober 2014
  .

| a) | driften af de berørte produktionsanlæg indgår i en lukningsplan, som har en frist, der senest er den
  31. december 2018
  . |
| --- | --- |

a)

driften af de berørte produktionsanlæg indgår i en lukningsplan, som har en frist, der senest er den
  31. december 2018
  .

Ændring 26

Forslag til forordning

Artikel 3 – stk. 1 – litra b

| b) | de berørte produktionsanlæg skal være definitivt lukket i overensstemmelse med lukningsplanen. |
| --- | --- |

b)

de berørte produktionsanlæg skal være definitivt lukket i overensstemmelse med lukningsplanen.

| b) | de berørte produktionsanlæg skal være definitivt lukket i overensstemmelse med lukningsplanen,
  medmindre de inden den dato, der er fastsat i planen, er blevet konkurrencedygtige, og Unionens energibehov kræver, at de fortsætter
  . |
| --- | --- |

b)

de berørte produktionsanlæg skal være definitivt lukket i overensstemmelse med lukningsplanen,
  medmindre de inden den dato, der er fastsat i planen, er blevet konkurrencedygtige, og Unionens energibehov kræver, at de fortsætter
  .

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 3 – stk. 1 – litra f

| f) | den samlede lukningsstøtte, det ydes af en medlemsstat
  til en bestemt virksomhed
  , skal være degressiv,
  og nedsættelserne mellem de på hinanden følgende femtenmånedersperioder skal mindst udgøre 33 % af den støtte, der blev ydet til lukningsplanen i den første femtenmånedersperiode
  . |
| --- | --- |

f)

den samlede lukningsstøtte, det ydes af en medlemsstat
  til en bestemt virksomhed
  , skal være degressiv,
  og nedsættelserne mellem de på hinanden følgende femtenmånedersperioder skal mindst udgøre 33 % af den støtte, der blev ydet til lukningsplanen i den første femtenmånedersperiode
  .

| f) | den samlede lukningsstøtte, der ydes af en medlemsstat, skal være degressiv, |
| --- | --- |

f)

den samlede lukningsstøtte, der ydes af en medlemsstat, skal være degressiv,

Ændring 28

Forslag til forordning

Artikel 3 – stk. 1 – litra h

| h) | medlemsstaten fremlægger en plan med det formål at afbøde de negative miljøvirkninger af anvendelsen af kul, på områder som energieffektivitet, vedvarende energi eller CO2-opsamling og –lagring. At en sådan plan indeholder foranstaltninger, som udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, fritager på ingen måde medlemsstaterne for deres anmeldelsesforpligtelser og status quo-forpligtelser vedrørende de pågældende foranstaltninger, jf. artikel 108, stk. 3, i TEUF, og berører heller ikke kravet om, at foranstaltningerne skal være forenelige med det indre marked. |
| --- | --- |

h)

medlemsstaten fremlægger en plan med det formål at afbøde de negative miljøvirkninger af anvendelsen af kul, på områder som energieffektivitet, vedvarende energi eller CO2-opsamling og –lagring. At en sådan plan indeholder foranstaltninger, som udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, fritager på ingen måde medlemsstaterne for deres anmeldelsesforpligtelser og status quo-forpligtelser vedrørende de pågældende foranstaltninger, jf. artikel 108, stk. 3, i TEUF, og berører heller ikke kravet om, at foranstaltningerne skal være forenelige med det indre marked.

udgår

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 3 – stk. 2

2.   Hvis de produktionsanlæg, hvortil der er ydet støtte i overensstemmelse med stk. 1, ikke er lukket på det tidspunkt, der er fastsat i den lukningsplan, som er godkendt af Kommissionen, skal den berørte medlemsstat tilbagesøge al den støtte, der er ydet for hele den periode, der er dækket af lukningsplanen.

2.   Hvis de produktionsanlæg, hvortil der er ydet støtte i overensstemmelse med stk. 1, ikke er lukket på det tidspunkt, der er fastsat i den lukningsplan, som er godkendt af Kommissionen,
  eller ikke inden dette tidspunkt er blevet konkurrencedygtige
  , skal den berørte medlemsstat tilbagesøge al den støtte, der er ydet for hele den periode, der er dækket af lukningsplanen.

---

Onsdag den 24. november 2010

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/185

---

Onsdag den 24. november 2010Forslag til ændringsbudget nr. 8/2010: Sektion III - Kommissionen - Den Europæiske Unions Solidaritetsfond: Oversvømmelser i Irland - Gennemførelse af ESF - Mål 1 (2000 til 2006)

P7_TA(2010)0427

Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2010 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2010 for regnskabsåret 2010, Sektion III - Kommissionen (16722/2010 - C7-0388/2010 - 2010/2217(BUD))

2012/C 99 E/46

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010, endeligt vedtaget den 17. december 2009 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010, endeligt vedtaget den 17. december 2009 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til forslaget til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2010 for regnskabsåret 2010, forelagt af Kommissionen den 24. september 2010 (KOM(2010)0533), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslaget til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 8/2010 for regnskabsåret 2010, forelagt af Kommissionen den 24. september 2010 (KOM(2010)0533),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 8/2010, fastlagt af Rådet den 22. november 2010 (16722/2010 - C7-0388/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 8/2010, fastlagt af Rådet den 22. november 2010 (16722/2010 - C7-0388/2010),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 75b og 75e,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0327/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A7-0327/2010),

| A. | der henviser til, at ændringsbudget nr. 8/2010 til det almindelige budget for 2010 omfatter følgende punkter:






  — | anvendelse af et beløb fra EU's Solidaritetsfond på 13 022 500 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger på grund af virkningerne af oversvømmelser i Irland |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at ændringsbudget nr. 8/2010 til det almindelige budget for 2010 omfatter følgende punkter:

—

anvendelse af et beløb fra EU's Solidaritetsfond på 13 022 500 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger på grund af virkningerne af oversvømmelser i Irland

| — | en tilsvarende reduktion af betalingsbevillingerne på 13 022 500 EUR fra budgetpost 04 02 01 - Afslutning af Den Europæiske Socialfond (ESF) - Mål 1 (2000-2006), |
| --- | --- |

—

en tilsvarende reduktion af betalingsbevillingerne på 13 022 500 EUR fra budgetpost 04 02 01 - Afslutning af Den Europæiske Socialfond (ESF) - Mål 1 (2000-2006),

| B. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 8/2010 formelt er at opføre denne budgetmæssige tilpasning på 2010-budgettet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 8/2010 formelt er at opføre denne budgetmæssige tilpasning på 2010-budgettet,

| 1. | tager forslaget til ændringsbudget nr. 8/2010 til efterretning; |
| --- | --- |

1.

tager forslaget til ændringsbudget nr. 8/2010 til efterretning;

| 2. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 8/2010 uden ændringer og pålægger sin formand at bekendtgøre, at Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 7/2010 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 8/2010 uden ændringer og pålægger sin formand at bekendtgøre, at Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 7/2010 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 64 af 12.3.2010.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/186 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/186

---

Onsdag den 24. november 2010Protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen EF/Moldova ***

P7_TA(2010)0428

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en protokol til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side vedrørende en rammeaftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Moldova om de generelle principper for Republikken Moldovas deltagelse i Unionens programmer (10496/2010 - C7-0330/2010 - 2010/0102(NLE))

2012/C 99 E/47

(Godkendelsesprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (10496/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (10496/2010),

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side (1), indgået den 28. november 1994, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen om oprettelse af et partnerskab mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side (1), indgået den 28. november 1994,

| — | der henviser til Rådets anmodning om godkendelse, jf. artikel 114, 168, 169, 172, artikel 173, stk. 3, artikel 188, artikel 192 og artikel 218, stk. 6, afsnit 2, litra a), artikel 218, stk. 7 og artikel 218, stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0330/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets anmodning om godkendelse, jf. artikel 114, 168, 169, 172, artikel 173, stk. 3, artikel 188, artikel 192 og artikel 218, stk. 6, afsnit 2, litra a), artikel 218, stk. 7 og artikel 218, stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C7-0330/2010),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 81 og artikel 90, stk. 8,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A7-0300/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A7-0300/2010),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af protokollen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Moldovas regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Moldovas regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 181 af 24.6.1998, s. 3.

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/187

---

Onsdag den 24. november 2010Oplysninger om receptpligtige lægemidler (fællesskabskodeks for lægemidler) ***I

P7_TA(2010)0429

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler for så vidt angår oplysninger til offentligheden om receptpligtige lægemidler (KOM(2008)0663 - C6-0516/2008 - 2008/0256(COD))

2012/C 99 E/48

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0663), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0663),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C6-0516/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C6-0516/2008),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c), i traktaten om Den Europæiske Union funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c), i traktaten om Den Europæiske Union funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 10. juni 2009 fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 10. juni 2009 fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 7. oktober 2009 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 7. oktober 2009 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0290/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0290/2010),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre forslaget i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre forslaget i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen og de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 306 af 16.12.2009, s. 18.

(2)  EUT C 79 af 27.3.2010, s. 50.

---

Onsdag den 24. november 2010P7_TC1-COD(2008)0256

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om ændring af direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler for så vidt angår oplysninger til patienter og offentligheden om receptpligtige lægemidler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF (4) fastlægger harmoniserede regler for reklame for humanmedicinske lægemidler. Det forbydes navnlig at reklamere for receptpligtige lægemidler over for offentligheden. |
| --- | --- |

(1)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF (4) fastlægger harmoniserede regler for reklame for humanmedicinske lægemidler. Det forbydes navnlig at reklamere for receptpligtige lægemidler over for offentligheden.

| (2) | For så vidt angår oplysninger, fastlægger direktiv 2001/83/EF detaljerede regler om de dokumenter, der skal vedlægges markedsføringstilladelsen og være beregnet til informationsformål: produktresuméet (leveret til sundhedsprofessionelle) og
  patientindlægssedlen
  (ilagt lægemidlets emballage, når det udleveres til patienten). På den anden side, for så vidt angår
  tilrådighedsstillelse af
  oplysninger fra indehaveren af markedsføringstilladelsen
  for patienter
  og offentligheden, bestemmes det i direktivet blot, at visse oplysningsaktiviteter ikke er omfattet af reglerne for reklame, uden at der fastsættes bestemmelser for harmoniserede rammer for indholdet og kvaliteten af ikke-salgsfremmende oplysninger om lægemidler eller de kanaler, som disse oplysninger kan
  stilles til rådighed
  gennem. |
| --- | --- |

(2)

For så vidt angår oplysninger, fastlægger direktiv 2001/83/EF detaljerede regler om de dokumenter, der skal vedlægges markedsføringstilladelsen og være beregnet til informationsformål: produktresuméet (leveret til sundhedsprofessionelle) og
  patientindlægssedlen
  (ilagt lægemidlets emballage, når det udleveres til patienten). På den anden side, for så vidt angår
  tilrådighedsstillelse af
  oplysninger fra indehaveren af markedsføringstilladelsen
  for patienter
  og offentligheden, bestemmes det i direktivet blot, at visse oplysningsaktiviteter ikke er omfattet af reglerne for reklame, uden at der fastsættes bestemmelser for harmoniserede rammer for indholdet og kvaliteten af ikke-salgsfremmende oplysninger om lægemidler eller de kanaler, som disse oplysninger kan
  stilles til rådighed
  gennem.

| (3) | På grundlag af artikel 88a i direktiv 2001/83/EF fremsendte Kommissionen den 20. december 2007 en meddelelse med titlen »Rapport om den aktuelle praksis vedrørende lægemiddelinformation til patienter«. Rapporten konkluderer, at medlemsstaterne har indført indbyrdes afvigende regler og praksis med hensyn til levering af oplysninger, hvilket fører til en situation, hvor patienter og offentligheden i bred forstand har ulige adgang til oplysninger
  på patientindlægssedler og i produktresuméer
  .
  Sådanne ubegrundede uligheder i forbindelse med adgang til oplysninger, som er offentligt tilgængelige i andre medlemsstater, bør afhjælpes
  . |
| --- | --- |

(3)

På grundlag af artikel 88a i direktiv 2001/83/EF fremsendte Kommissionen den 20. december 2007 en meddelelse med titlen »Rapport om den aktuelle praksis vedrørende lægemiddelinformation til patienter«. Rapporten konkluderer, at medlemsstaterne har indført indbyrdes afvigende regler og praksis med hensyn til levering af oplysninger, hvilket fører til en situation, hvor patienter og offentligheden i bred forstand har ulige adgang til oplysninger
  på patientindlægssedler og i produktresuméer
  .
  Sådanne ubegrundede uligheder i forbindelse med adgang til oplysninger, som er offentligt tilgængelige i andre medlemsstater, bør afhjælpes
  .

| (4) | Erfaringerne i forbindelse med anvendelse af de nuværende retlige rammer har også vist, ▐ at den skelnen, der er mellem begreberne reklame og oplysninger, ikke fortolkes ensartet i hele
  Unionen og at dette har skabt situationer, hvor offentligheden udsættes for skjulte reklamer
  .
  Som følge heraf nægtes borgere i visse medlemsstater måske retten til at få adgang til ikke-salgsfremmende kvalitetsmæssigt gode oplysninger om lægemidler på deres eget sprog. Begreberne reklame og oplysninger bør defineres og fortolkes ensartet i alle Unionens medlemsstater for at sikre patientsikkerheden
  . |
| --- | --- |

(4)

Erfaringerne i forbindelse med anvendelse af de nuværende retlige rammer har også vist, ▐ at den skelnen, der er mellem begreberne reklame og oplysninger, ikke fortolkes ensartet i hele
  Unionen og at dette har skabt situationer, hvor offentligheden udsættes for skjulte reklamer
  .
  Som følge heraf nægtes borgere i visse medlemsstater måske retten til at få adgang til ikke-salgsfremmende kvalitetsmæssigt gode oplysninger om lægemidler på deres eget sprog. Begreberne reklame og oplysninger bør defineres og fortolkes ensartet i alle Unionens medlemsstater for at sikre patientsikkerheden
  .

| (5) | Disse forskelle i fortolkningen af Unionens regler om
  tilrådighedsstillelse af oplysninger for patienter og offentligheden
  og forskellene i nationale bestemmelser om oplysninger har en negativ virkning på en ensartet anvendelse af EU-reglerne for
  tilrådighedsstillelse af oplysninger for patienter og offentligheden
  og virkningsgraden af bestemmelserne om produktoplysninger i produktresuméet og
  patientindlægssedlen
  . Selv om disse regler er fuldt harmoniserede for at sikre samme niveau af beskyttelse af folkesundheden i hele Unionen, undergraves dette mål, hvis der tillades vidt forskellige nationale regler for
  tilrådighedsstillelse
  af sådanne nøgleoplysninger. |
| --- | --- |

(5)

Disse forskelle i fortolkningen af Unionens regler om
  tilrådighedsstillelse af oplysninger for patienter og offentligheden
  og forskellene i nationale bestemmelser om oplysninger har en negativ virkning på en ensartet anvendelse af EU-reglerne for
  tilrådighedsstillelse af oplysninger for patienter og offentligheden
  og virkningsgraden af bestemmelserne om produktoplysninger i produktresuméet og
  patientindlægssedlen
  . Selv om disse regler er fuldt harmoniserede for at sikre samme niveau af beskyttelse af folkesundheden i hele Unionen, undergraves dette mål, hvis der tillades vidt forskellige nationale regler for
  tilrådighedsstillelse
  af sådanne nøgleoplysninger.

| (6) | De forskellige nationale foranstaltninger er også tilbøjelige til at have en indvirkning på, hvordan det indre marked for lægemidler fungerer, da muligheden for indehaverne af markedsføringstilladelser for at
  stille
  oplysninger
  til rådighed
  om lægemidler ikke er den samme i alle medlemsstater, samtidig med at oplysninger, der er stillet til rådighed i en medlemsstat, med sandsynlighed vil have virkninger i andre medlemsstater. Virkningen vil være større i tilfælde af lægemidler, hvis produktoplysninger (produktresumé og
  patientindlægsseddel
  ) er harmoniseret på EU-plan. Dette omfatter også lægemidler godkendt af medlemsstaterne inden for rammerne af gensidig anerkendelse i kapitel 4 i afsnit III i direktiv 2001/83/EF. |
| --- | --- |

(6)

De forskellige nationale foranstaltninger er også tilbøjelige til at have en indvirkning på, hvordan det indre marked for lægemidler fungerer, da muligheden for indehaverne af markedsføringstilladelser for at
  stille
  oplysninger
  til rådighed
  om lægemidler ikke er den samme i alle medlemsstater, samtidig med at oplysninger, der er stillet til rådighed i en medlemsstat, med sandsynlighed vil have virkninger i andre medlemsstater. Virkningen vil være større i tilfælde af lægemidler, hvis produktoplysninger (produktresumé og
  patientindlægsseddel
  ) er harmoniseret på EU-plan. Dette omfatter også lægemidler godkendt af medlemsstaterne inden for rammerne af gensidig anerkendelse i kapitel 4 i afsnit III i direktiv 2001/83/EF.

| (7) | På baggrund af ovenstående og under hensyntagen til de teknologiske fremskridt inden for moderne kommunikationsværktøjer og den kendsgerning, at patienter i hele Unionen er blevet mere aktive med hensyn til sundhedsydelser, er det nødvendigt at ændre den eksisterende lovgivning for at mindske forskellene med hensyn til adgang til oplysninger og give mulighed for, at ikke-salgsfremmende, objektive og pålidelige oplysninger af god kvalitet om lægemidler stilles til rådighed
  , således at vægten lægges på patienternes rettigheder og interesser
  .
  De bør have krav på let adgang til visse oplysninger, herunder produktresuméer og patientindlægssedler, i såvel elektronisk som trykt form. Der er derfor brug for certificerede og registrerede websteder, som kan levere uafhængige, objektive og ikke-salgsfremmende oplysninger. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af ovenstående og under hensyntagen til de teknologiske fremskridt inden for moderne kommunikationsværktøjer og den kendsgerning, at patienter i hele Unionen er blevet mere aktive med hensyn til sundhedsydelser, er det nødvendigt at ændre den eksisterende lovgivning for at mindske forskellene med hensyn til adgang til oplysninger og give mulighed for, at ikke-salgsfremmende, objektive og pålidelige oplysninger af god kvalitet om lægemidler stilles til rådighed
  , således at vægten lægges på patienternes rettigheder og interesser
  .
  De bør have krav på let adgang til visse oplysninger, herunder produktresuméer og patientindlægssedler, i såvel elektronisk som trykt form. Der er derfor brug for certificerede og registrerede websteder, som kan levere uafhængige, objektive og ikke-salgsfremmende oplysninger.

| (8) | De nationale kompetente myndigheder og sundhedsprofessionelle bør fortsat være
  den vigtigste informationskilde
  for offentligheden med hensyn til lægemidler.
  Selvom der allerede findes mange uafhængige oplysninger, f.eks. oplysninger fra nationale myndigheder eller sundhedsprofessionelle, er situationen meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat og mellem de forskellige produkter, der er til rådighed.
  Medlemsstaterne
  og Kommissionen
  bør
  gøre en langt større indsats for at
  lette borgernes adgang til kvalitetsoplysninger gennem egnede kanaler. ▐ |
| --- | --- |

(8)

De nationale kompetente myndigheder og sundhedsprofessionelle bør fortsat være
  den vigtigste informationskilde
  for offentligheden med hensyn til lægemidler.
  Selvom der allerede findes mange uafhængige oplysninger, f.eks. oplysninger fra nationale myndigheder eller sundhedsprofessionelle, er situationen meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat og mellem de forskellige produkter, der er til rådighed.
  Medlemsstaterne
  og Kommissionen
  bør
  gøre en langt større indsats for at
  lette borgernes adgang til kvalitetsoplysninger gennem egnede kanaler. ▐

| (9) | Uden at det berører vigtigheden af den rolle, som de nationale kompetente myndigheder og sundhedsprofessionelle spiller i forhold til at give patienterne og offentligheden bedre oplysninger, kan indehaverne af markedsføringstilladelser være endnu en kilde til ikke-salgsfremmende oplysninger om deres lægemidler. Ved dette direktiv bør der derfor fastlægges lovgivningsmæssige rammer for, at indehaverne af markedsføringstilladelsen stiller specifikke oplysninger om lægemidler til rådighed for patienter og offentligheden. Forbuddet mod reklame for receptpligtige lægemidler over for patienter og offentligheden bør fastholdes. |
| --- | --- |

(9)

Uden at det berører vigtigheden af den rolle, som de nationale kompetente myndigheder og sundhedsprofessionelle spiller i forhold til at give patienterne og offentligheden bedre oplysninger, kan indehaverne af markedsføringstilladelser være endnu en kilde til ikke-salgsfremmende oplysninger om deres lægemidler. Ved dette direktiv bør der derfor fastlægges lovgivningsmæssige rammer for, at indehaverne af markedsføringstilladelsen stiller specifikke oplysninger om lægemidler til rådighed for patienter og offentligheden. Forbuddet mod reklame for receptpligtige lægemidler over for patienter og offentligheden bør fastholdes.

| (10) | I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet vil det være hensigtsmæssigt at begrænse direktivets anvendelsesområde til
  at omhandle tilrådighedsstillelse af oplysninger om
  receptpligtige lægemidler, idet de nuværende EU-regler tillader reklame for ikke-receptpligtige lægemidler over for
  patienter og
  offentligheden på visse betingelser.
  Dette direktiv berører ikke andre personers eller organisationers, navnlig pressens eller patienters og patientsammenslutningers ret til at give udtryk for deres holdning til receptpligtige lægemidler, forudsat at de handler uafhængigt og ikke direkte eller indirekte på vegne af eller efter anvisning fra indehaveren af markedsføringstilladelsen eller i dennes interesse. I henhold til dette direktiv skal medlemsstaterne via bestemte kanaler og med forbehold af passende overvågning tillade, at en indehaver af markedsføringstilladelsen eller en tredjepart, som handler for denne, stiller visse oplysninger om godkendte receptpligtige lægemidler til rådighed for patienter og offentligheden. Kommunikation, som ikke hører under afsnit VIIIa i direktiv 2001/83/EF, er tilladt, hvis den ikke udgør reklame. |
| --- | --- |

(10)

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet vil det være hensigtsmæssigt at begrænse direktivets anvendelsesområde til
  at omhandle tilrådighedsstillelse af oplysninger om
  receptpligtige lægemidler, idet de nuværende EU-regler tillader reklame for ikke-receptpligtige lægemidler over for
  patienter og
  offentligheden på visse betingelser.
  Dette direktiv berører ikke andre personers eller organisationers, navnlig pressens eller patienters og patientsammenslutningers ret til at give udtryk for deres holdning til receptpligtige lægemidler, forudsat at de handler uafhængigt og ikke direkte eller indirekte på vegne af eller efter anvisning fra indehaveren af markedsføringstilladelsen eller i dennes interesse. I henhold til dette direktiv skal medlemsstaterne via bestemte kanaler og med forbehold af passende overvågning tillade, at en indehaver af markedsføringstilladelsen eller en tredjepart, som handler for denne, stiller visse oplysninger om godkendte receptpligtige lægemidler til rådighed for patienter og offentligheden. Kommunikation, som ikke hører under afsnit VIIIa i direktiv 2001/83/EF, er tilladt, hvis den ikke udgør reklame.

| (11) | Der bør fastsættes bestemmelser, der sikrer, at kun ikke-salgsfremmende oplysninger af god kvalitet om fordele og risici ved
  godkendte
  receptpligtige lægemidler må
  gøres tilgængelig
  . Oplysningerne bør tage hensyn til patienternes behov og forventninger for at forbedre patienternes position, give mulighed for kvalificerede valg og fremme en rationel anvendelse af lægemidler. Derfor bør alle oplysninger til
  patienter eller
  offentligheden om receptpligtige lægemidler
  godkendes på forhånd af de kompetente myndigheder og kun stilles til rådighed i godkendt form
  . |
| --- | --- |

(11)

Der bør fastsættes bestemmelser, der sikrer, at kun ikke-salgsfremmende oplysninger af god kvalitet om fordele og risici ved
  godkendte
  receptpligtige lægemidler må
  gøres tilgængelig
  . Oplysningerne bør tage hensyn til patienternes behov og forventninger for at forbedre patienternes position, give mulighed for kvalificerede valg og fremme en rationel anvendelse af lægemidler. Derfor bør alle oplysninger til
  patienter eller
  offentligheden om receptpligtige lægemidler
  godkendes på forhånd af de kompetente myndigheder og kun stilles til rådighed i godkendt form
  .

| (12) | For yderligere at sikre, at indehaverne af markedsføringstilladelser kun
  stiller
  oplysninger af god kvalitet
  til rådighed
  , og for at skelne mellem ikke-salgsfremmende oplysninger og reklame, bør de typer af oplysninger, der må
  stilles til rådighed
  , defineres.
  Indehavere af markedsføringstilladelser bør stille det seneste godkendte indhold af produktresuméer, etikettering og patientindlægssedler samt den offentligt tilgængelige version af evalueringsrapporten til rådighed.
  Det er hensigtsmæssigt at tillade indehaverne af markedsføringstilladelser at
  stille
  andre veldefinerede lægemiddelrelaterede oplysninger
  til rådighed
  . |
| --- | --- |

(12)

For yderligere at sikre, at indehaverne af markedsføringstilladelser kun
  stiller
  oplysninger af god kvalitet
  til rådighed
  , og for at skelne mellem ikke-salgsfremmende oplysninger og reklame, bør de typer af oplysninger, der må
  stilles til rådighed
  , defineres.
  Indehavere af markedsføringstilladelser bør stille det seneste godkendte indhold af produktresuméer, etikettering og patientindlægssedler samt den offentligt tilgængelige version af evalueringsrapporten til rådighed.
  Det er hensigtsmæssigt at tillade indehaverne af markedsføringstilladelser at
  stille
  andre veldefinerede lægemiddelrelaterede oplysninger
  til rådighed
  .

| (13) | Lægemidlets produktresumé, etikettering og patientindlægsseddel samt den offentligt tilgængelige version af evalueringsrapporten eller eventuelle reviderede versioner af disse dokumenter bør have de kompetente myndigheders godkendelse under udstedelsen af markedsføringstilladelsen. Der bør derfor ikke kræves yderligere godkendelse af disse oplysninger, før de stilles til rådighed i henhold til dette direktiv. |
| --- | --- |

(13)

Lægemidlets produktresumé, etikettering og patientindlægsseddel samt den offentligt tilgængelige version af evalueringsrapporten eller eventuelle reviderede versioner af disse dokumenter bør have de kompetente myndigheders godkendelse under udstedelsen af markedsføringstilladelsen. Der bør derfor ikke kræves yderligere godkendelse af disse oplysninger, før de stilles til rådighed i henhold til dette direktiv.

| (14) | Oplysninger til
  patienter og
  offentligheden om receptpligtige lægemidler bør kun leveres gennem bestemte kommunikationskanaler, herunder internettet, for at undgå, at effektiviteten af forbuddet mod reklame undergraves af uanmodede oplysninger til
  patienter eller
  offentligheden.
  Stilles
  oplysninger
  til rådighed
  via tv
  ,
  radio
  , aviser, blade og lignende publikationer,
  er patienterne ikke beskyttet mod sådanne uanmodede oplysninger, og det bør derfor ikke tillades at
  stille sådanne oplysninger til rådighed
  . |
| --- | --- |

(14)

Oplysninger til
  patienter og
  offentligheden om receptpligtige lægemidler bør kun leveres gennem bestemte kommunikationskanaler, herunder internettet, for at undgå, at effektiviteten af forbuddet mod reklame undergraves af uanmodede oplysninger til
  patienter eller
  offentligheden.
  Stilles
  oplysninger
  til rådighed
  via tv
  ,
  radio
  , aviser, blade og lignende publikationer,
  er patienterne ikke beskyttet mod sådanne uanmodede oplysninger, og det bør derfor ikke tillades at
  stille sådanne oplysninger til rådighed
  .

| (15) | Internettet er af stor betydning for levering af oplysninger til patienter, og dets betydning er stigende. Internettet tillader næsten ubegrænset adgang til oplysninger uden hensyntagen til nationale grænser. Der bør fastlægges særlige regler for overvågning af websteder for at tage hensyn til, at oplysninger leveret via internettet er grænseoverskridende, og for at give mulighed for samarbejde mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(15)

Internettet er af stor betydning for levering af oplysninger til patienter, og dets betydning er stigende. Internettet tillader næsten ubegrænset adgang til oplysninger uden hensyntagen til nationale grænser. Der bør fastlægges særlige regler for overvågning af websteder for at tage hensyn til, at oplysninger leveret via internettet er grænseoverskridende, og for at give mulighed for samarbejde mellem medlemsstaterne.

| (16) | Overvågning af oplysninger om
  godkendte
  receptpligtige lægemidler
  i henhold til dette direktiv
  bør sikre, at indehaverne af markedsføringstilladelser kun
  stiller
  oplysninger, som er i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF
  , til rådighed
  . Medlemsstaterne bør indføre regler, der etablerer effektive overvågningsmekanismer og tillader effektiv håndhævelse i tilfælde af overtrædelse.
  Disse regler bør harmoniseres på EU-plan for at sikre sammenhæng. I tilfælde af overtrædelse bør der forefindes procedurer, hvorved indehavere af markedsføringstilladelser kan blive repræsenteret og hørt under behandlingen af deres sag.
  Overvågningen bør baseres på kontrol af oplysninger før
  den gøres tilgængelig
  .
  Kun oplysninger, der
  er godkendt
  på forhånd
  af de kompetente myndigheder
  , bør stilles til rådighed, og de bør kun stilles til rådighed i en godkendt form. |
| --- | --- |

(16)

Overvågning af oplysninger om
  godkendte
  receptpligtige lægemidler
  i henhold til dette direktiv
  bør sikre, at indehaverne af markedsføringstilladelser kun
  stiller
  oplysninger, som er i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF
  , til rådighed
  . Medlemsstaterne bør indføre regler, der etablerer effektive overvågningsmekanismer og tillader effektiv håndhævelse i tilfælde af overtrædelse.
  Disse regler bør harmoniseres på EU-plan for at sikre sammenhæng. I tilfælde af overtrædelse bør der forefindes procedurer, hvorved indehavere af markedsføringstilladelser kan blive repræsenteret og hørt under behandlingen af deres sag.
  Overvågningen bør baseres på kontrol af oplysninger før
  den gøres tilgængelig
  .
  Kun oplysninger, der
  er godkendt
  på forhånd
  af de kompetente myndigheder
  , bør stilles til rådighed, og de bør kun stilles til rådighed i en godkendt form.

| (17) | Da der ved dette direktiv for første gang indføres harmoniserede regler for at
  tilrådighedsstillelse af
  oplysninger for
  patienter og
  offentligheden om receptpligtige lægemidler, bør Kommissionen fem år efter direktivets ikrafttræden vurdere, hvordan det fungerer, og om det er nødvendigt at revidere det. Der bør også indføres bestemmelser vedrørende Kommissionens udarbejdelse af retningslinjer på grundlag af
  de
  erfaringer
  , som medlemsstaterne i samarbejde med alle relevante interessenter, såsom patientsammenslutninger og sundhedsprofessionelle har gjort
  med overvågningen af oplysninger. |
| --- | --- |

(17)

Da der ved dette direktiv for første gang indføres harmoniserede regler for at
  tilrådighedsstillelse af
  oplysninger for
  patienter og
  offentligheden om receptpligtige lægemidler, bør Kommissionen fem år efter direktivets ikrafttræden vurdere, hvordan det fungerer, og om det er nødvendigt at revidere det. Der bør også indføres bestemmelser vedrørende Kommissionens udarbejdelse af retningslinjer på grundlag af
  de
  erfaringer
  , som medlemsstaterne i samarbejde med alle relevante interessenter, såsom patientsammenslutninger og sundhedsprofessionelle har gjort
  med overvågningen af oplysninger.

| (18) | Kommissionen bør høre alle relevante interessenter, såsom uafhængige patient-, sundheds- og forbrugerorganisationer og sundhedsprofessionelle om spørgsmål vedrørende gennemførelsen af dette direktiv og medlemsstaternes anvendelse af det. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen bør høre alle relevante interessenter, såsom uafhængige patient-, sundheds- og forbrugerorganisationer og sundhedsprofessionelle om spørgsmål vedrørende gennemførelsen af dette direktiv og medlemsstaternes anvendelse af det.

| (19) | Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår kvalitetskriterier for oplysninger, der stilles til rådighed for patienter og offentligheden, samt retningslinjer for adgang til internettet. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bør tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår kvalitetskriterier for oplysninger, der stilles til rådighed for patienter og offentligheden, samt retningslinjer for adgang til internettet. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.

| (20) | Målet for dette direktiv, nemlig at harmonisere reglerne for oplysninger om receptpligtige lægemidler i hele Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(20)

Målet for dette direktiv, nemlig at harmonisere reglerne for oplysninger om receptpligtige lægemidler i hele Unionen, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (21) | Direktiv 2001/83/EF bør ændres i overensstemmelse hermed - |
| --- | --- |

(21)

Direktiv 2001/83/EF bør ændres i overensstemmelse hermed -

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændring af direktiv 2001/83/EF

I direktiv 2001/83/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, nr. 26), affattes således:




  »26)
     Patientindlægsseddel:

  En seddel med oplysninger til patienten, som følger med lægemidlet, og som afspejler patienternes faktiske behov.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 1, nr. 26), affattes således:

»26)
     Patientindlægsseddel:

| 2) | I artikel 59 tilføjes følgende stykke:




  »4.
     
  Patientindlægssedlen skal afspejle patienternes faktiske behov. Med henblik herpå bør de nationale tilsynsmyndigheder og agenturet inddrage patientsammenslutninger i udviklingen og revisionen af oplysninger om lægemidler. Patientindlægssedlen skal omfatte et kort afsnit om fordele og potentielle ulemper ved et lægemiddel samt en kort beskrivelse af yderligere oplysninger med henblik på en sikker og effektiv brug af lægemidlet.« |
| --- | --- |

2)

I artikel 59 tilføjes følgende stykke:

»4.
     
  Patientindlægssedlen skal afspejle patienternes faktiske behov. Med henblik herpå bør de nationale tilsynsmyndigheder og agenturet inddrage patientsammenslutninger i udviklingen og revisionen af oplysninger om lægemidler. Patientindlægssedlen skal omfatte et kort afsnit om fordele og potentielle ulemper ved et lægemiddel samt en kort beskrivelse af yderligere oplysninger med henblik på en sikker og effektiv brug af lægemidlet.«

| 3) | Artikel 86, stk. 2, affattes således:
  »2.   Dette afsnit finder ikke anvendelse på:






  — | etikettering
  , der som minimum altid viser den internationale fællesbenævnelse,
  og den medfølgende
  patientindlægsseddel
  , som er omfattet af bestemmelserne i afsnit V |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 86, stk. 2, affattes således:

»2.   Dette afsnit finder ikke anvendelse på:

—

etikettering
  , der som minimum altid viser den internationale fællesbenævnelse,
  og den medfølgende
  patientindlægsseddel
  , som er omfattet af bestemmelserne i afsnit V

| — | korrespondance, i givet fald ledsaget af et dokument af ikke-reklamemæssig art, der er nødvendig for at besvare et bestemt spørgsmål om et specielt lægemiddel |
| --- | --- |

—

korrespondance, i givet fald ledsaget af et dokument af ikke-reklamemæssig art, der er nødvendig for at besvare et bestemt spørgsmål om et specielt lægemiddel

| — | konkrete oplysninger
  (herunder oplysninger eller erklæringer givet til medieorganisationer enten som svar på en direkte forespørgsel eller ved at stille sådanne oplysninger til rådighed via konferencer eller skriftlige pressemeddelelser og bekendtgørelser eller beretninger til aktionærer og/eller reguleringsmyndigheder)
  og dokumentation
  om et lægemiddel
  vedrørende f.eks.
  hvor det kan fås,
  ændringer af emballagen, advarsler mod bivirkninger som led i lægemiddelovervågningen samt salgskataloger, prislister
  , refusion, oplysninger om lægemidlets miljørisiko og oplysninger om bortskaffelse af ubrugte lægemidler eller affald, der stammer fra lægemidler, samt en henvisning til eksisterende indsamlingssystemer
  , forudsat
  at sådanne oplysninger og sådan dokumentation
  ikke indeholder
  salgsfremmende
  produktanprisninger
  og at de ikke opfordrer til eller fremmer indtagelsen af lægemidlet |
| --- | --- |

—

konkrete oplysninger
  (herunder oplysninger eller erklæringer givet til medieorganisationer enten som svar på en direkte forespørgsel eller ved at stille sådanne oplysninger til rådighed via konferencer eller skriftlige pressemeddelelser og bekendtgørelser eller beretninger til aktionærer og/eller reguleringsmyndigheder)
  og dokumentation
  om et lægemiddel
  vedrørende f.eks.
  hvor det kan fås,
  ændringer af emballagen, advarsler mod bivirkninger som led i lægemiddelovervågningen samt salgskataloger, prislister
  , refusion, oplysninger om lægemidlets miljørisiko og oplysninger om bortskaffelse af ubrugte lægemidler eller affald, der stammer fra lægemidler, samt en henvisning til eksisterende indsamlingssystemer
  , forudsat
  at sådanne oplysninger og sådan dokumentation
  ikke indeholder
  salgsfremmende
  produktanprisninger
  og at de ikke opfordrer til eller fremmer indtagelsen af lægemidlet

| — | oplysninger om sundhed og sygdomme hos mennesker, for så vidt der heri hverken direkte eller indirekte henvises til
  individuelle lægemidler |
| --- | --- |

—

oplysninger om sundhed og sygdomme hos mennesker, for så vidt der heri hverken direkte eller indirekte henvises til
  individuelle lægemidler

| — | oplysninger
  om receptpligtige lægemidler, der er godkendt af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, som er stillet til rådighed for patienter og offentligheden i godkendt form af
  indehaveren af markedsføringstilladelsen,
  og som
  er omfattet af bestemmelserne i afsnit VIIIa |
| --- | --- |

—

oplysninger
  om receptpligtige lægemidler, der er godkendt af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, som er stillet til rådighed for patienter og offentligheden i godkendt form af
  indehaveren af markedsføringstilladelsen,
  og som
  er omfattet af bestemmelserne i afsnit VIIIa

| — | konkrete oplysninger til investorer og medarbejdere om væsentlige udviklinger i virksomheden, forudsat at de ikke anvendes til at markedsføre lægemidlet til patienter eller offentligheden. |
| --- | --- |

—

konkrete oplysninger til investorer og medarbejdere om væsentlige udviklinger i virksomheden, forudsat at de ikke anvendes til at markedsføre lægemidlet til patienter eller offentligheden.

3.
     
  Når der gives undtagelser for reglerne om reklame som omhandlet i stk. 2, skal indehaveren af markedsføringstilladelsen og enhver tredjepart identificeres, og enhver tredjepart, der handler på vegne af indehaveren af markedsføring, identificeres som sådan.«

| 4) | I
  artikel 88, stk. 4,
  tilføjes følgende afsnit
  :
  »
  Sådanne kampagner godkendes kun af medlemsstaternes kompetente myndigheder, hvis det er garanteret, at der inden for rammerne af industriens kampagne leveres objektive, uvildige oplysninger om årsager til sygdommen, vaccinens effektivitet, bivirkninger og kontraindikationer ved vaccinationen.
  « |
| --- | --- |

4)

I
  artikel 88, stk. 4,
  tilføjes følgende afsnit
  :

»
  Sådanne kampagner godkendes kun af medlemsstaternes kompetente myndigheder, hvis det er garanteret, at der inden for rammerne af industriens kampagne leveres objektive, uvildige oplysninger om årsager til sygdommen, vaccinens effektivitet, bivirkninger og kontraindikationer ved vaccinationen.
  «

| 5) | Overskriften »AFSNIT VIIIa - information og reklame« udgår. |
| --- | --- |

5)

Overskriften »AFSNIT VIIIa - information og reklame« udgår.

| 6) | Artikel 88a udgår. |
| --- | --- |

6)

Artikel 88a udgår.

| 7) | Artikel 94, stk. 1, affattes således:




  »1.
     
  Ved direkte eller indirekte markedsføring af lægemidler af en indehaver af en markedsføringstilladelse eller af en tredjepart, der handler på dennes vegne eller efter dennes anvisninger, over for personer, der er kvalificeret til at ordinere eller levere disse, må der ikke leveres, tilbydes eller loves gaver, økonomiske gevinster eller naturalydelser til sådanne personer.« |
| --- | --- |

7)

Artikel 94, stk. 1, affattes således:

»1.
     
  Ved direkte eller indirekte markedsføring af lægemidler af en indehaver af en markedsføringstilladelse eller af en tredjepart, der handler på dennes vegne eller efter dennes anvisninger, over for personer, der er kvalificeret til at ordinere eller levere disse, må der ikke leveres, tilbydes eller loves gaver, økonomiske gevinster eller naturalydelser til sådanne personer.«

| 8) | Følgende afsnit indsættes efter artikel 100:
  »Afsnit VIIIa -   Oplysninger til
  patienter og
  offentligheden om receptpligtige lægemidler

  Artikel 100a

  1.   
  Uden at det berører vigtigheden af den rolle, som de kompetente myndigheder og sundhedsprofessionelle spiller for bedre oplysninger til patienter og offentlighed om receptpligtige lægemidler, forpligter
  medlemsstaterne indehaveren af markedsføringstilladelsen ▐, enten direkte eller indirekte gennem
  en
  tredjemand
  , der handler på vegne af indehaveren af markedsføringstilladelsen, til at stille
  oplysninger
  , der er officielt godkendt af kompetente nationale eller EU-myndigheder,
  om godkendte receptpligtige lægemidler til
  rådighed for patienter og
  offentligheden eller almindelige borgere, hvis sådanne oplysninger
  og den måde, hvorpå de stilles til rådighed,
  er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette afsnit. Sådanne oplysninger anses ikke for reklame for så vidt angår anvendelsen af afsnit VIII.
  Når sådanne oplysninger stilles til rådighed, skal indehaveren af markedsføringstilladelsen og enhver tredjepart identificeres, og enhver tredjepart, der handler på vegne af indehaveren af markedsføringstilladelsen, skal tydeligt kunne identificeres som sådan.




  2.
     
  Sundhedsprofessionelle, der stiller oplysninger om lægemidler eller medicinsk udstyr til rådighed ved en offentlig begivenhed, på tryk eller via udsendelsesmedier, skal erklære deres eventuelle interesser offentligt, f.eks. eventuelle finansielle forbindelser til indehaveren af markedsføringstilladelsen eller til tredjeparter, der handler på dennes vegne. Dette omfatter også oplysninger om lægemidler eller medicinsk udstyr, der stilles til rådighed i forbindelse med rådgivningsvirksomhed og teknisk bistand.




  3.
     
  Der bør afholdes oplysningskampagner med henblik på at øge patienters, offentlighedens og almindelige borgeres bevidsthed om risikoen ved forfalskede lægemidler. Sådanne oplysningskampagner kan gennemføres af de kompetente myndigheder i samarbejde med lægemiddelindustrien, sundhedsprofessionelle og patientsammenslutninger.


  4.   Dette afsnit finder ikke anvendelse på følgende:






  a) | konkrete
  oplysninger
  (herunder oplysninger eller erklæringer givet til medieorganisationer enten som svar på en direkte forespørgsel eller ved at stille sådanne oplysninger til rådighed via konferencer eller skriftlige pressemeddelelser og bekendtgørelser eller beretninger til aktionærer og/eller reguleringsmyndigheder) og dokumentation om
  et
  lægemiddel vedrørende f.eks. ændringer af emballagen, advarsler mod bivirkninger som led i lægemiddelovervågningen samt salgskataloger, prislister og refusion, forudsat at sådanne oplysninger og sådan dokumentation ikke har til formål at reklamere for
  et
  bestemt
  lægemiddel |
| --- | --- | --- |

8)

Følgende afsnit indsættes efter artikel 100:

»Afsnit VIIIa -   Oplysninger til
  patienter og
  offentligheden om receptpligtige lægemidler

Artikel 100a

1.   
  Uden at det berører vigtigheden af den rolle, som de kompetente myndigheder og sundhedsprofessionelle spiller for bedre oplysninger til patienter og offentlighed om receptpligtige lægemidler, forpligter
  medlemsstaterne indehaveren af markedsføringstilladelsen ▐, enten direkte eller indirekte gennem
  en
  tredjemand
  , der handler på vegne af indehaveren af markedsføringstilladelsen, til at stille
  oplysninger
  , der er officielt godkendt af kompetente nationale eller EU-myndigheder,
  om godkendte receptpligtige lægemidler til
  rådighed for patienter og
  offentligheden eller almindelige borgere, hvis sådanne oplysninger
  og den måde, hvorpå de stilles til rådighed,
  er i overensstemmelse med bestemmelserne i dette afsnit. Sådanne oplysninger anses ikke for reklame for så vidt angår anvendelsen af afsnit VIII.
  Når sådanne oplysninger stilles til rådighed, skal indehaveren af markedsføringstilladelsen og enhver tredjepart identificeres, og enhver tredjepart, der handler på vegne af indehaveren af markedsføringstilladelsen, skal tydeligt kunne identificeres som sådan.

2.
     
  Sundhedsprofessionelle, der stiller oplysninger om lægemidler eller medicinsk udstyr til rådighed ved en offentlig begivenhed, på tryk eller via udsendelsesmedier, skal erklære deres eventuelle interesser offentligt, f.eks. eventuelle finansielle forbindelser til indehaveren af markedsføringstilladelsen eller til tredjeparter, der handler på dennes vegne. Dette omfatter også oplysninger om lægemidler eller medicinsk udstyr, der stilles til rådighed i forbindelse med rådgivningsvirksomhed og teknisk bistand.

3.
     
  Der bør afholdes oplysningskampagner med henblik på at øge patienters, offentlighedens og almindelige borgeres bevidsthed om risikoen ved forfalskede lægemidler. Sådanne oplysningskampagner kan gennemføres af de kompetente myndigheder i samarbejde med lægemiddelindustrien, sundhedsprofessionelle og patientsammenslutninger.

4.   Dette afsnit finder ikke anvendelse på følgende:

a)

konkrete
  oplysninger
  (herunder oplysninger eller erklæringer givet til medieorganisationer enten som svar på en direkte forespørgsel eller ved at stille sådanne oplysninger til rådighed via konferencer eller skriftlige pressemeddelelser og bekendtgørelser eller beretninger til aktionærer og/eller reguleringsmyndigheder) og dokumentation om
  et
  lægemiddel vedrørende f.eks. ændringer af emballagen, advarsler mod bivirkninger som led i lægemiddelovervågningen samt salgskataloger, prislister og refusion, forudsat at sådanne oplysninger og sådan dokumentation ikke har til formål at reklamere for
  et
  bestemt
  lægemiddel

| b) | materiale leveret ▐ til sundhedsprofessionelle
  til disses eget brug
  . |
| --- | --- |

b)

materiale leveret ▐ til sundhedsprofessionelle
  til disses eget brug
  .

5.
     
  Bestemmelserne i dette direktiv berører ikke andre personers eller organisationers, navnlig pressens eller patienters og patientorganisationers, ret til at give udtryk for deres holdning til receptpligtige lægemidler, forudsat at de handler uafhængigt og ikke direkte eller indirekte på vegne af eller efter anvisning fra indehaveren af markedsføringstilladelsen eller i dennes interesse.

Artikel 100b

1.
     
  For så vidt angår
  godkendte receptpligtige lægemidler
  skal
  indehaveren af markedsføringstilladelsen
  stille følgende oplysninger til rådighed for patienter og
  offentligheden eller almindelige borgere:

| a) | lægemidlets
  seneste
  produktresumé ▐ som godkendt af de kompetente myndigheder
  under udstedelse og fornyelse af markedsføringstilladelsen |
| --- | --- |

a)

lægemidlets
  seneste
  produktresumé ▐ som godkendt af de kompetente myndigheder
  under udstedelse og fornyelse af markedsføringstilladelsen

| b) | lægemidlets
  seneste
  etikettering ▐ og
  patientindlægsseddel som godkendt af
  de kompetente myndigheder
  under udstedelse eller ændring af markedsføringstilladelsen samt |
| --- | --- |

b)

lægemidlets
  seneste
  etikettering ▐ og
  patientindlægsseddel som godkendt af
  de kompetente myndigheder
  under udstedelse eller ændring af markedsføringstilladelsen samt

| c) | den seneste offentligt tilgængelige version af evalueringsrapporten, som de kompetente myndigheder har udarbejdet under udstedelse og ajourføring af markedsføringstilladelsen. |
| --- | --- |

c)

den seneste offentligt tilgængelige version af evalueringsrapporten, som de kompetente myndigheder har udarbejdet under udstedelse og ajourføring af markedsføringstilladelsen.

De i litra a), b) og c) omhandlede oplysninger fremstilles i et format, der på pålidelig vis repræsenterer de officielt godkendte oplysninger udarbejdet af de kompetente myndigheder. Oplysningerne stilles til rådighed i både elektronisk og trykt form og i formater, der egner sig til blinde og svagsynede.

2.
     
  For så vidt angår godkendte receptpligtige lægemidler kan indehaveren af markedsføringstilladelsen stille følgende oplysninger til rådighed for patienter og offentligheden eller almindelige borgere:

| a) | oplysninger om lægemidlets miljøvirkninger
  i tilgift til de oplysninger om bortskaffelse og indsamlingssystemer, der leveres i medfør af artikel 54, litra j), og som stilles til rådighed i henhold til stk. 1 i nærværende artikel |
| --- | --- |

a)

oplysninger om lægemidlets miljøvirkninger
  i tilgift til de oplysninger om bortskaffelse og indsamlingssystemer, der leveres i medfør af artikel 54, litra j), og som stilles til rådighed i henhold til stk. 1 i nærværende artikel

| b) | oplysninger om priser |
| --- | --- |

b)

oplysninger om priser

| c) | oplysninger om
  ændringer af emballagen |
| --- | --- |

c)

oplysninger om
  ændringer af emballagen

| d) | advarsler mod bivirkninger
  i tilgift til de oplysninger, der leveres i medfør af 59, stk. 1, litra e), og som stilles til rådighed i henhold til stk. 1 i nærværende artikel |
| --- | --- |

d)

advarsler mod bivirkninger
  i tilgift til de oplysninger, der leveres i medfør af 59, stk. 1, litra e), og som stilles til rådighed i henhold til stk. 1 i nærværende artikel

| e) | anvisninger vedrørende brugen af lægemidlet i tilgift til de oplysninger, der leveres i medfør af artikel 59, stk. 1, litra d), og som stilles til rådighed i henhold til stk. 1 i nærværende artikel. Disse oplysninger kan eventuelt suppleres med statiske eller bevægelige billeder af teknisk art, der demonstrerer den rette måde at anvende produktet på |
| --- | --- |

e)

anvisninger vedrørende brugen af lægemidlet i tilgift til de oplysninger, der leveres i medfør af artikel 59, stk. 1, litra d), og som stilles til rådighed i henhold til stk. 1 i nærværende artikel. Disse oplysninger kan eventuelt suppleres med statiske eller bevægelige billeder af teknisk art, der demonstrerer den rette måde at anvende produktet på

| f) | de farmaceutiske og prækliniske samt de kliniske forsøg med det pågældende lægemiddel, præsenteret i konkrete, ikke-salgsfremmende oversigter med sammenfattende oplysninger |
| --- | --- |

f)

de farmaceutiske og prækliniske samt de kliniske forsøg med det pågældende lægemiddel, præsenteret i konkrete, ikke-salgsfremmende oversigter med sammenfattende oplysninger

| g) | et resumé af ofte indgivne anmodninger om oplysninger, jf. artikel 100c, litra b), og de efterfølgende besvarelser |
| --- | --- |

g)

et resumé af ofte indgivne anmodninger om oplysninger, jf. artikel 100c, litra b), og de efterfølgende besvarelser

| h) | andre typer oplysninger, som de kompetente myndigheder er enige i, er relevante for at fremme hensigtsmæssig anvendelse af lægemidlet. |
| --- | --- |

h)

andre typer oplysninger, som de kompetente myndigheder er enige i, er relevante for at fremme hensigtsmæssig anvendelse af lægemidlet.

Oplysningerne i litra a)-g) skal stilles til rådighed i både elektronisk og trykt form og i formater, der egner sig til blinde og svagsynede
  .

Oplysningerne i litra a)-g) godkendes af de kompetente myndigheder eller, i tilfælde af en EU-markedsføringstilladelse, af agenturet, inden de stilles til rådighed med henblik på denne artikel.

Artikel 100c

Oplysninger om godkendte receptpligtige lægemidler, som af indehaveren af markedsføringstilladelsen
  stilles
  til
  rådighed for patienter og
  offentligheden eller almindelige borgere, må ikke
  stilles til rådighed
  via fjernsyn, radio
  eller aviser, tidsskrifter og lignende publikationer
  . De må kun
  stilles til rådighed
  gennem følgende kanaler:

▐

| a) | websteder om lægemidler på internettet
  , som er registreret og administreres i overensstemmelse med artikel 100h
  , dog ikke uanmodet materiale aktivt distribueret til
  patienter eller
  offentligheden eller almindelige borgere |
| --- | --- |

a)

websteder om lægemidler på internettet
  , som er registreret og administreres i overensstemmelse med artikel 100h
  , dog ikke uanmodet materiale aktivt distribueret til
  patienter eller
  offentligheden eller almindelige borgere

| b) | ▐ besvarelser af
  specifikke
  anmodninger om oplysninger
  om et lægemiddel
  fra
  en patient eller
  en almindelig borger |
| --- | --- |

b)

▐ besvarelser af
  specifikke
  anmodninger om oplysninger
  om et lægemiddel
  fra
  en patient eller
  en almindelig borger

| c) | trykt materiale om et lægemiddel udarbejdet af indehaveren af markedsføringstilladelsen i medfør af artikel 100b på specifik anmodning fra en patient eller en almindelig borger
  . |
| --- | --- |

c)

trykt materiale om et lægemiddel udarbejdet af indehaveren af markedsføringstilladelsen i medfør af artikel 100b på specifik anmodning fra en patient eller en almindelig borger
  .

Artikel 100d

1.   Indholdet og præsentationen af oplysninger om godkendte receptpligtige lægemidler, som af indehaveren af markedsføringstilladelsen
  stilles
  til
  rådighed for en patient
  eller offentligheden eller almindelige borgere, skal opfylde følgende betingelser:

| a) | den skal være objektiv og neutral og, hvis oplysningerne således omhandler fordelene ved et lægemiddel, også omhandle risiciene derved |
| --- | --- |

a)

den skal være objektiv og neutral og, hvis oplysningerne således omhandler fordelene ved et lægemiddel, også omhandle risiciene derved

| b) | den skal
  være patientorienteret for bedre at kunne opfylde
  patienternes ▐ behov ▐ |
| --- | --- |

b)

den skal
  være patientorienteret for bedre at kunne opfylde
  patienternes ▐ behov ▐

| c) | den skal være bevisbaseret, den skal kunne kontrolleres, og den skal indeholde en angivelse af bevisniveau |
| --- | --- |

c)

den skal være bevisbaseret, den skal kunne kontrolleres, og den skal indeholde en angivelse af bevisniveau

| d) | den skal være ajourført og indeholde offentliggørelsesdato eller dato for seneste revision af oplysningerne |
| --- | --- |

d)

den skal være ajourført og indeholde offentliggørelsesdato eller dato for seneste revision af oplysningerne

| e) | den skal være pålidelig, faktuelt korrekt og må ikke være misvisende |
| --- | --- |

e)

den skal være pålidelig, faktuelt korrekt og må ikke være misvisende

| f) | den skal være forståelig
  og fuldstændig læselig
  for
  patienter og
  offentligheden og almindelige borgere
  , idet der tages særligt hensyn til ældre mennesker |
| --- | --- |

f)

den skal være forståelig
  og fuldstændig læselig
  for
  patienter og
  offentligheden og almindelige borgere
  , idet der tages særligt hensyn til ældre mennesker

| g) | den skal klart angive oplysningskilden med angivelse af forfatteren og indeholde henvisninger til evt. dokumentation, som oplysningerne er baseret på |
| --- | --- |

g)

den skal klart angive oplysningskilden med angivelse af forfatteren og indeholde henvisninger til evt. dokumentation, som oplysningerne er baseret på

| h) | den må ikke indeholde oplysninger, der er i modstrid med oplysningerne i lægemidlets produktresumé, etikettering og
  patientindlægsseddel
  som godkendt af de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

h)

den må ikke indeholde oplysninger, der er i modstrid med oplysningerne i lægemidlets produktresumé, etikettering og
  patientindlægsseddel
  som godkendt af de kompetente myndigheder.

2.
     
  Senest den ... (5) forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om nuværende mangler ved produktresuméer og patientindlægssedler og om, hvordan de kan forbedres, således at de i højere grad opfylder patienternes og de sundhedsprofessionelles behov. Om nødvendigt fremsætter Kommissionen på basis af rapporten og efter høring af de relevante berørte parter forslag til forbedring af disse dokumenters læselighed, layout og indhold.

3.   Alle oplysninger skal indeholde:

| a) | en angivelse af, at det pågældende lægemiddel kun kan fås på recept, og at der findes anvisninger vedrørende brugen i
  patientindlægssedlen
  eller på den ydre emballage, alt efter hvad der er tilfældet |
| --- | --- |

a)

en angivelse af, at det pågældende lægemiddel kun kan fås på recept, og at der findes anvisninger vedrørende brugen i
  patientindlægssedlen
  eller på den ydre emballage, alt efter hvad der er tilfældet

| b) | en angivelse af, at oplysningerne er beregnet til støtte for kontakten mellem patient og sundhedsprofessionelle, ikke til erstatning af denne, og at en sundhedsprofessionel bør kontaktes, hvis patienten ønsker uddybning af oplysningerne
  eller yderligere oplysninger herom |
| --- | --- |

b)

en angivelse af, at oplysningerne er beregnet til støtte for kontakten mellem patient og sundhedsprofessionelle, ikke til erstatning af denne, og at en sundhedsprofessionel bør kontaktes, hvis patienten ønsker uddybning af oplysningerne
  eller yderligere oplysninger herom

| c) | en angivelse af, at oplysningerne
  er stillet til rådighed
  af
  eller på vegne af
  en navngiven indehaver af en markedsføringstilladelse |
| --- | --- |

c)

en angivelse af, at oplysningerne
  er stillet til rådighed
  af
  eller på vegne af
  en navngiven indehaver af en markedsføringstilladelse

| d) | en postadresse eller e-mail-adresse, der gør det muligt for
  patienter og
  almindelige borgere at indsende kommentarer til indehaveren af markedsføringstilladelsen
  eller anmode denne om yderligere oplysninger
  .
  De kommentarer, der indsendes af privatpersoner, og svarene fra indehaverne af en markedsføringstilladelse registreres og kontrolleres på behørig vis |
| --- | --- |

d)

en postadresse eller e-mail-adresse, der gør det muligt for
  patienter og
  almindelige borgere at indsende kommentarer til indehaveren af markedsføringstilladelsen
  eller anmode denne om yderligere oplysninger
  .
  De kommentarer, der indsendes af privatpersoner, og svarene fra indehaverne af en markedsføringstilladelse registreres og kontrolleres på behørig vis

| e) | en postadresse eller e-mail-adresse, der gør det muligt for patienter og almindelige borgere at sende kommentarer til de kompetente myndigheder |
| --- | --- |

e)

en postadresse eller e-mail-adresse, der gør det muligt for patienter og almindelige borgere at sende kommentarer til de kompetente myndigheder

| f) | teksten til den aktuelle patientindlægsseddel eller en angivelse af, hvor denne tekst kan findes. For så vidt angår websteder på internettet kontrolleret af indehavere af markedsføringstilladelser, som specielt henvender sig til borgere i en eller flere medlemsstater, skal de indeholde de pågældende lægemidlers produktresumé og patientindlægsseddel på de officielle sprog i de medlemsstater, hvor de er godkendt, hvis oplysningerne om lægemidler er til rådighed på disse sprog |
| --- | --- |

f)

teksten til den aktuelle patientindlægsseddel eller en angivelse af, hvor denne tekst kan findes. For så vidt angår websteder på internettet kontrolleret af indehavere af markedsføringstilladelser, som specielt henvender sig til borgere i en eller flere medlemsstater, skal de indeholde de pågældende lægemidlers produktresumé og patientindlægsseddel på de officielle sprog i de medlemsstater, hvor de er godkendt, hvis oplysningerne om lægemidler er til rådighed på disse sprog

| g) | en erklæring om, at patienter og almindelige borgere opfordres til at indberette alle formodede bivirkninger ved lægemidler til deres læge, apoteker, sundhedsprofessionelle eller til den kompetente myndighed, og en angivelse af den pågældende kompetente myndigheds navn og webadresse, postadresse og/eller telefonnummer
  . |
| --- | --- |

g)

en erklæring om, at patienter og almindelige borgere opfordres til at indberette alle formodede bivirkninger ved lægemidler til deres læge, apoteker, sundhedsprofessionelle eller til den kompetente myndighed, og en angivelse af den pågældende kompetente myndigheds navn og webadresse, postadresse og/eller telefonnummer
  .

4.   Oplysningerne må ikke omfatte:

| a) | sammenligninger af lægemidler
  med hensyn til deres kvalitet, sikkerhed og effektivitet, hvis oplysningerne stilles til rådighed af indehavere af markedsføringstilladelser, medmindre disse sammenligninger:








  — | indgår i officielt godkendte dokumenter som f.eks. produktresuméet |
| --- | --- | --- |

a)

sammenligninger af lægemidler
  med hensyn til deres kvalitet, sikkerhed og effektivitet, hvis oplysningerne stilles til rådighed af indehavere af markedsføringstilladelser, medmindre disse sammenligninger:

—

indgår i officielt godkendte dokumenter som f.eks. produktresuméet

| — | er baseret på sammenlignende videnskabelige undersøgelser, der offentliggøres af de relevante nationale myndigheder eller agenturet |
| --- | --- |

—

er baseret på sammenlignende videnskabelige undersøgelser, der offentliggøres af de relevante nationale myndigheder eller agenturet

| — | indgår i resuméet af den europæiske offentlige evalueringsrapport som omhandlet i artikel 13 i forordning (EF) nr. 726/2004, som skal indeholde en fortegnelse over de andre tilgængelige terapeutiske valgmuligheder og angive, om det nye lægemiddel har en terapeutisk værdi |
| --- | --- |

—

indgår i resuméet af den europæiske offentlige evalueringsrapport som omhandlet i artikel 13 i forordning (EF) nr. 726/2004, som skal indeholde en fortegnelse over de andre tilgængelige terapeutiske valgmuligheder og angive, om det nye lægemiddel har en terapeutisk værdi

| b) | tilskyndelser til eller reklame for forbrug af lægemidlet |
| --- | --- |

b)

tilskyndelser til eller reklame for forbrug af lægemidlet

| c) | enkeltheder som omhandlet i artikel 90 |
| --- | --- |

c)

enkeltheder som omhandlet i artikel 90

| d) | oplysninger om andre lægemidler, for hvilke lægemiddelvirksomheden ikke er indehaveren af markedsføringstilladelsen
  . |
| --- | --- |

d)

oplysninger om andre lægemidler, for hvilke lægemiddelvirksomheden ikke er indehaveren af markedsføringstilladelsen
  .

5.   
  For at sikre kvaliteten af de oplysninger, der stilles til rådighed for patienter eller offentligheden eller almindelige borgere, vedtager
  Kommissionen
  ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 100m og med forbehold af betingelserne i artikel 100n og 100o,
  de nødvendige foranstaltninger for
  anvendelsen af
  stk. 1-4.

▐

Artikel 100e

1.   Medlemsstaterne sikrer, at de websteder på internettet, som indehaverne af markedsføringstilladelser anvender ▐, gengiver de
  senest ajourførte versioner af produktresuméer og patientindlægssedler som godkendt af de kompetente myndigheder for de receptpligtige lægemidler, de markedsfører,
  på de officielle sprog i de medlemsstater, hvor de er godkendt.

2.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at alle websider på en indehaver af en markedsføringstilladelses websted, der henviser til receptpligtige lægemidler, indeholder et link til den tilsvarende webside for den i artikel 57, stk. 1, litra l), og artikel 57, stk. 2, i forordning (EF) nr. 726/2004 omhandlede EU-database (herefter »EudraPharm-databasen«) og den i artikel 106 i direktiv 2001/83/EF omhandlede nationale webportal for lægemidler eller den i artikel 26 i forordning (EF) nr. 726/2004 omhandlede europæiske webportal for lægemidler.

3.
     
  Resuméet af den europæiske offentlige evalueringsrapport, som omhandlet i artikel 13 i forordning (EF) nr. 726/2004, skal hyperlinkes til de tilsvarende undersøgelser i den europæiske database over kliniske forsøg (»EudraCT-databasen«), som omhandlet i artikel 11 i direktiv 2001/20/EF.

4.   Medlemsstaterne sikrer, at anmodninger til en indehaver af en markedsføringstilladelse om oplysninger om et receptpligtigt lægemiddel fra en
  patient eller en
  almindelig borger kan udfærdiges på ethvert af Unionens officielle sprog, som er et officielt sprog i den medlemsstat, hvor lægemidlet er godkendt. Svaret skal udfærdiges på samme sprog som anmodningen.
  Svarene skal holdes tilgængelige for de kompetente nationale myndigheders kontrol.

Artikel 100f

1.   Medlemsstaterne sikrer, uden derved at skabe en uforholdsmæssig byrde for indehaveren af markedsføringstilladelsen, at indehaverne af markedsføringstilladelser gør oplysninger leveret i henhold til dette afsnit tilgængelige for handicappede.

2.   For at sikre tilgængeligheden af oplysninger om et lægemiddel leveret via internettet af indehavere af markedsføringstilladelser skal de pågældende websteder være i overensstemmelse med retningslinjerne World Wide Web Consortium’s (W3C) Web Content Accessibility Guidelines version 1.0, Level A. Kommissionen gør disse retningslinjer offentligt tilgængelige.

For at tage hensyn til den tekniske udvikling kan
  Kommissionen
  ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 100m og med forbehold af betingelserne i artikel 100n og 100o vedtage de nødvendige foranstaltninger for anvendelsen af
  dette stykke ▐.

Artikel 100g

1.   Medlemsstaterne sikrer, at ▐ misbrug
  undgås ved at sikre, at kun
  indehaveren af markedsføringstilladelsen
  leverer oplysninger, og at denne kun leverer oplysninger, som er blevet godkendt af de kompetente myndigheder, om godkendte receptpligtige lægemidler, og at de leveres i den form, som er blevet godkendt med henblik på tilrådighedsstillelse for patienter og
  offentligheden eller almindelige borgere.
  Som en undtagelse kan medlemsstaterne fortsætte de kontrolmekanismer, som de har gennemført før den 31. december 2008 samt forbedringer af sådanne kontrolmekanismer. Kommissionen kontrollerer og godkender sådanne mekanismer og deres forbedringer, idet de rådfører sig med de kompetente myndigheder.

Sådanne
  mekanismer
  skal baseres på kontrol af oplysninger inden
  de stilles til rådighed
  , medmindre:

| — | indholdet allerede er godkendt af de kompetente myndigheder, eller |
| --- | --- |

—

indholdet allerede er godkendt af de kompetente myndigheder, eller

| — | en tilsvarende grad af passende og effektiv overvågning sikres gennem en anden mekanisme. |
| --- | --- |

—

en tilsvarende grad af passende og effektiv overvågning sikres gennem en anden mekanisme.

▐

2.   Efter høring af medlemsstaterne
  og alle relevante interessenter såsom patientorganisationer og sundhedsprofessionelle
  udarbejder Kommissionen retningslinjer for oplysninger, der er tilladte i henhold til dette afsnit, og som omfatter en adfærdskodeks for indehavere af markedsføringstilladelser, der leverer oplysninger om godkendte receptpligtige lægemidler til
  patienter og
  offentligheden eller almindelige borgere.
  Disse retningslinjer skal indeholde bestemmelser til sikring af, at patienter og almindelige borgere kan indgive klager til kompetente myndigheder over vildledende praksis i forbindelse med at oplysningerne stilles til rådighed.
  Kommissionen udarbejder disse retningslinjer senest den ... (6) og ajourfører dem regelmæssigt på grundlag af de indhøstede erfaringer.

Artikel 100h

1.   Medlemsstaterne sikrer, at indehaverne af markedsføringstilladelser registrerer websteder på internettet,
  som de kontrollerer, der henvender sig specifikt til borgerne i en eller flere medlemsstater, og som
  indeholder
  myndighedsgodkendte
  oplysninger om
  receptpligtige
  lægemidler
  , der er omfattet af dette afsnit
  , før
  patienter eller
  offentligheden får adgang til disse websteder. Hvis webstedet ikke anvender et landekodetopdomæne, skal indehaveren af markedsføringstilladelsen vælge, i hvilken medlemsstat registreringen skal foregå.
  Oplysningerne skal overholde kravene i dette direktiv og skal være i overensstemmelse med lægemidlets registreringssagsakter.

Efter registrering af internet-webstedet kan de oplysninger om et lægemiddel, der findes på webstedet, af indehaveren af markedsføringstilladelsen leveres på andre internet-websteder
  , der er registreret af indehaveren af markedsføringstilladelsen i overensstemmelse med første afsnit
  , i hele Unionen, hvis indholdet er identisk.
  Sådanne websteder skal klart identificere indehaveren af markedsføringstilladelsen.

Efter registrering af internet-webstedet overvåges enhver ændring af indholdet vedrørende de receptpligtige lægemidler i overensstemmelse med stk. 4. Sådanne ændringer kræver ikke en fornyet registrering af webstedet.

2.
     
  Medlemsstaterne udarbejder og ajourfører en liste over registrerede internet-websteder. Disse lister skal stilles til rådighed for forbrugerne.

3.   Internet-websteder registeret i henhold til stk. 1 må ikke indeholde links til andre markedsføringstilladelsesindehaveres websteder, medmindre disse også er registreret i overensstemmelse med stk. 1. Webstedet skal angive den kompetente myndighed, der udstedte markedsføringstilladelsen, samt adressen på dens websted.

Internet-websteder registreret i henhold til stk. 1 må ikke gøre det muligt at identificere
  patienter eller
  almindelige borgere, som har adgang til de pågældende websteder
  , uden at de på forhånd har givet deres udtrykkelige samtykke
  , eller muliggøre fremkomsten af uanmodet indhold, der distribueres til
  patienter eller
  offentligheden eller almindelige borgere.
  Internetwebsteder må stille videoindhold til rådighed, hvis det fremmer sikker og effektiv anvendelse af lægemidlet.

Registrerede websteder skal øverst på hver webside placere en meddelelse, der gør patienter og offentligheden opmærksom på, at oplysningerne stammer fra en navngiven indehaver af en markedsføringstilladelse. Et link til EudraPharm-databasen for lægemidler skal ligeledes indgå i denne meddelelse.

4.   Den medlemsstat, hvor internet-webstedet er registreret, er ansvarlig for overvågning af det indhold
  vedrørende receptpligtige lægemidler
  , der
  stilles til rådighed på
  det registrerede internet-websted.

5.   En medlemsstat må ikke vedtage nogen foranstaltning med hensyn til indholdet af et internet-websted, som reproducerer oplysninger fra et internet-websted registreret hos de kompetente nationale myndigheder i en anden medlemsstat, undtagen hvis det sker af følgende grunde:

| a) | Hvis en medlemsstat har grund til at betvivle, at oversættelsen af de reproducerede oplysninger er korrekt, kan den kræve, at en indehaver af en markedsføringstilladelse leverer en bekræftet oversættelse af de
  myndighedsgodkendte
  oplysninger, der
  stilles til rådighed
  på det internet-websted, der er registreret hos den kompetente nationale myndighed i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Hvis en medlemsstat har grund til at betvivle, at oversættelsen af de reproducerede oplysninger er korrekt, kan den kræve, at en indehaver af en markedsføringstilladelse leverer en bekræftet oversættelse af de
  myndighedsgodkendte
  oplysninger, der
  stilles til rådighed
  på det internet-websted, der er registreret hos den kompetente nationale myndighed i en anden medlemsstat.

| b) | Hvis en medlemsstat har grund til at betvivle, at de
  myndighedsgodkendte
  oplysninger, der
  stilles til rådighed
  på et internet-websted, som er registreret hos de kompetente nationale myndigheder i en anden medlemsstat, opfylder kravene i dette afsnit, skal den meddele den pågældende medlemsstat, hvorfor den betvivler dette. De pågældende medlemsstater bestræber sig på at nå til enighed om, hvad der skal foretages. Hvis de ikke når til enighed inden for to måneder, henvises sagen til det i artikel 84 omhandlede lægemiddeludvalg. Eventuelle nødvendige foranstaltninger må først vedtages efter at dette udvalg har afgivet udtalelse. Medlemsstaterne tager hensyn til lægemiddeludvalgets udtalelse og underretter det om, hvorledes de har taget hensyn til dets udtalelse. |
| --- | --- |

b)

Hvis en medlemsstat har grund til at betvivle, at de
  myndighedsgodkendte
  oplysninger, der
  stilles til rådighed
  på et internet-websted, som er registreret hos de kompetente nationale myndigheder i en anden medlemsstat, opfylder kravene i dette afsnit, skal den meddele den pågældende medlemsstat, hvorfor den betvivler dette. De pågældende medlemsstater bestræber sig på at nå til enighed om, hvad der skal foretages. Hvis de ikke når til enighed inden for to måneder, henvises sagen til det i artikel 84 omhandlede lægemiddeludvalg. Eventuelle nødvendige foranstaltninger må først vedtages efter at dette udvalg har afgivet udtalelse. Medlemsstaterne tager hensyn til lægemiddeludvalgets udtalelse og underretter det om, hvorledes de har taget hensyn til dets udtalelse.

6.   Medlemsstaterne
  kræver, at
  indehavere af markedsføringstilladelser, som har registreret internet-websteder i overensstemmelse med stk. 1-5,
  placerer
  en
  meddelelse øverst på hver webside, der gør patienter og offentligheden opmærksom på, at oplysningerne på websiden stammer fra indehaveren af markedsføringstilladelsen, og derfor
  overvåges
  for at undgå reklame for receptpligtige lægemidler
  . I denne
  meddelelse
  anføres også
  tydeligt
  den nationale kompetente myndighed, der overvåger det pågældende websted
  , samt den indehaver af en markedsføringstilladelse, som er ansvarlig for webstedet.
  Den skal også anføre, at det faktum, at webstedet overvåges, ikke nødvendigvis betyder, at alle oplysninger på webstedet har været genstand for forudgående godkendelse
  , og den skal indeholde et link til EudraPharma-databasen med oplysning om, at bekræftede oplysninger er til rådighed der
  .

7.
     
  Kommissionen fastsætter ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 100 m og med forbehold af betingelserne i artikel 100n og 100o de nærmere regler og betingelser for registrering og overvågning af websteder på internettet, der er omhandlet i dette afsnit, og af de oplysninger, der leveres her, med henblik på at garantere pålideligheden af de fremlagte oplysninger og deres overensstemmelse med godkendelsen og registreringen af de pågældende lægemidler for at garantere over for forbrugerne, at webstedet eller de pågældende oplysninger er korrekte og baseret på fakta. Disse regler og betingelser skal indeholde certificerings- eller kvalificeringskriterier, der skal anvendes i forbindelse med registrerede websteder.

Artikel 100i

1.   Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at sikre, at bestemmelserne i dette afsnit anvendes, og at der indføres passende og effektive foranstaltninger til sanktionering af manglende overholdelse af disse bestemmelser. Sådanne foranstaltninger skal bl.a. omfatte følgende:

| a) | fastlæggelse af de sanktioner, der pålægges, hvis de bestemmelser, der er vedtaget til gennemførelse af dette afsnit, overtrædes.
  Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning |
| --- | --- |

a)

fastlæggelse af de sanktioner, der pålægges, hvis de bestemmelser, der er vedtaget til gennemførelse af dette afsnit, overtrædes.
  Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning

| b) | en forpligtelse til at sanktionere overtrædelser |
| --- | --- |

b)

en forpligtelse til at sanktionere overtrædelser

| c) | overdragelse af beføjelser til domstolene eller de administrative myndigheder, der sætter dem i stand til at påbyde ophør af
  tilrådighedsstillelse af
  oplysninger, som ikke er i overensstemmelse med dette afsnit, eller, hvis sådanne oplysninger ikke er blevet
  stillet til rådighed
  , men står for at blive det, til at nedlægge forbud mod
  tilrådighedsstillelse af sådanne oplysninger
  . |
| --- | --- |

c)

overdragelse af beføjelser til domstolene eller de administrative myndigheder, der sætter dem i stand til at påbyde ophør af
  tilrådighedsstillelse af
  oplysninger, som ikke er i overensstemmelse med dette afsnit, eller, hvis sådanne oplysninger ikke er blevet
  stillet til rådighed
  , men står for at blive det, til at nedlægge forbud mod
  tilrådighedsstillelse af sådanne oplysninger
  .

Medlemsstaterne sørger for, at det bliver muligt at offentliggøre navnet på en indehaver af en markedsføringstilladelse, som er ansvarlig for at stille ukorrekte oplysninger om lægemidler til rådighed.

2.   Medlemsstaterne træffer bestemmelse om, at de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger kan træffes som led i en fremskyndet procedure, enten med foreløbig virkning eller med endelig virkning.

3.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at indehavere af markedsføringstilladelser er repræsenteret og høres i enhver behandling af en sag, i hvilken de anklages for ikke at overholde bestemmelserne som fastsat i dette afsnit. Indehaverne af markedsføringstilladelse skal have ret til at anke enhver afgørelse til et retsligt eller andet organ. I forbindelse med klagebehandlingen suspenderes tilrådighedsstillelsen af oplysninger, indtil den ansvarlige myndighed måtte træffe en anden afgørelse.

Artikel 100j

Medlemsstaterne sikrer, at indehaverne af markedsføringstilladelser gennem den videnskabelige tjeneste, der er omhandlet i artikel 98, stk. 1:

| a) | stiller et eksemplar af alle oplysninger, som stilles til rådighed i overensstemmelse med dette afsnit, samt oplysninger om deres størrelsesmæssige omfang sammen med en angivelse af de personer, som oplysningerne er henvendt til,
  den måde, de stilles til rådighed på
  og den dato, hvor de først blev stillet til rådighed, til rådighed for de
  kompetente
  myndigheder eller organer, som har til opgave at føre kontrol med oplysninger om lægemidler
  , og som på forhånd har godkendt oplysningerne |
| --- | --- |

a)

stiller et eksemplar af alle oplysninger, som stilles til rådighed i overensstemmelse med dette afsnit, samt oplysninger om deres størrelsesmæssige omfang sammen med en angivelse af de personer, som oplysningerne er henvendt til,
  den måde, de stilles til rådighed på
  og den dato, hvor de først blev stillet til rådighed, til rådighed for de
  kompetente
  myndigheder eller organer, som har til opgave at føre kontrol med oplysninger om lægemidler
  , og som på forhånd har godkendt oplysningerne

| b) | sikrer sig, at deres virksomheders oplysninger om lægemidler er i overensstemmelse med forskrifterne i dette afsnit |
| --- | --- |

b)

sikrer sig, at deres virksomheders oplysninger om lægemidler er i overensstemmelse med forskrifterne i dette afsnit

| c) | giver de myndigheder eller organer, der har til opgave at føre kontrol med oplysninger om lægemidler, de oplysninger
  , de finansielle midler
  og den bistand, de anmoder om med henblik på udøvelsen af deres beføjelser |
| --- | --- |

c)

giver de myndigheder eller organer, der har til opgave at føre kontrol med oplysninger om lægemidler, de oplysninger
  , de finansielle midler
  og den bistand, de anmoder om med henblik på udøvelsen af deres beføjelser

| d) | drager omsorg for, at afgørelser truffet af de myndigheder eller organer, der har til opgave at føre kontrol med oplysninger om lægemidler, efterkommes omgående og fuldstændigt. |
| --- | --- |

d)

drager omsorg for, at afgørelser truffet af de myndigheder eller organer, der har til opgave at føre kontrol med oplysninger om lægemidler, efterkommes omgående og fuldstændigt.

Artikel 100k

Oplysninger om homøopatiske lægemidler som omhandlet i artikel 14, stk. 1, der er klassificeret som receptpligtige, er omfattet af bestemmelserne i dette afsnit.
  Det samme gælder oplysninger om plantelægemidler eller enhver anden sammensætning eller terapi, der er blevet klassificeret som receptpligtige lægemidler.

Artikel 100l

1.
     
  Uanset bestemmelserne i dette afsnit om oplysninger fra indehaveren af markedsføringstilladelsen, sikrer hver medlemsstat, at patienter og offentligheden og medlemmer heraf har adgang til objektive, uvildige oplysninger om:

| a) | lægemidler, der bringes i omsætning på dens område. Sådan oplysninger omfatter, men er ikke begrænset til, det seneste produktresumé, etikettering og patientindlægsseddel for lægemidlet som godkendt af de kompetente myndigheder under udstedelse og fornyelse af markedsføringstilladelsen, og den seneste, offentligt tilgængelige version af den evalueringsrapport, som udarbejdes af de kompetente myndigheder, samt opdateringer heraf |
| --- | --- |

a)

lægemidler, der bringes i omsætning på dens område. Sådan oplysninger omfatter, men er ikke begrænset til, det seneste produktresumé, etikettering og patientindlægsseddel for lægemidlet som godkendt af de kompetente myndigheder under udstedelse og fornyelse af markedsføringstilladelsen, og den seneste, offentligt tilgængelige version af den evalueringsrapport, som udarbejdes af de kompetente myndigheder, samt opdateringer heraf

| b) | de sygdomme og sundhedstilstande, der skal behandles med lægemidler, der bringes i omsætning på dens område, og |
| --- | --- |

b)

de sygdomme og sundhedstilstande, der skal behandles med lægemidler, der bringes i omsætning på dens område, og

| c) | forebyggelse af sådanne sygdomme og tilstande. |
| --- | --- |

c)

forebyggelse af sådanne sygdomme og tilstande.

2.
     
  De i stk. 1 nævnte oplysninger stilles til rådighed både i elektronisk og trykt form samt i et handicapvenligt format. Oplysningerne stilles til rådighed gennem følgende kanaler:

| a) | dedikerede websteder oprettet af medlemsstaten eller af et organ udpeget af medlemsstaten, og overvåget af de kompetente nationale myndigheder eller et organ udpeget af de kompetente nationale myndigheder |
| --- | --- |

a)

dedikerede websteder oprettet af medlemsstaten eller af et organ udpeget af medlemsstaten, og overvåget af de kompetente nationale myndigheder eller et organ udpeget af de kompetente nationale myndigheder

| b) | trykte materialer, der stilles til rådighed for patienter og offentligheden |
| --- | --- |

b)

trykte materialer, der stilles til rådighed for patienter og offentligheden

| c) | skriftlige besvarelser af anmodninger om oplysninger fra patienter og offentligheden. |
| --- | --- |

c)

skriftlige besvarelser af anmodninger om oplysninger fra patienter og offentligheden.

3.
     
  Kommissionen fremmer udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne og vedtager retningslinjer herfor.

4.
     
  Senest den ... (7) forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om medlemsstaternes fremskridt ved anvendelsen af denne artikel.

Artikel 100m

1.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 100d, stk. 5, artikel 100f, stk. 2, og artikel 100h, stk. 7, i en periode på fem år fra den ... (8). Kommissionen aflægger en rapport vedrørende de delegerede beføjelser senest seks måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges automatisk for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet og Rådet tilbagekalder delegationen i henhold til artikel 100n.

2.
     
  Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, underretter den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet herom.

3.
     
  Beføjelserne til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 100n og 100o anførte betingelser.

Artikel 100n

1.
     
  Den i artikel 100d, stk. 5, artikel 100f, stk. 2, og artikel 100h, stk. 7, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.
     
  Den institution, der har indledt en intern procedure med henblik på at afgøre, om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, bestræber sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den endelige afgørelse træffes, med angivelse af hvilke delegerede beføjelser der kunne være genstand for tilbagekaldelse, samt den mulige begrundelse herfor.

3.
     
  Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning øjeblikkelig eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 100o

1.
     
  Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på tre måneder fra datoen for meddelelsen.

Fristen forlænges med en måned på initiativ af Europa-Parlamentet eller Rådet.

2.
     
  Har hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af den i stk. 1 fastsatte frist gjort indsigelser mod den delegerede retsakt, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat heri.

Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis både Europa-Parlamentet og Rådet har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse.

3.
     
  Gør enten Europa-Parlamentet eller Rådet indsigelse mod en delegeret retsakt inden for den i stk. 1 fastsatte frist, træder den ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor.

Artikel 100p

Senest den ... (9), offentliggør Kommissionen
  efter høring af alle relevante interessenter, såsom uafhængige patient- sundheds- og forbrugerorganisationer samt sundhedsprofessionelle
  en rapport om de erfaringer, der er gjort ved gennemførelsen af dette afsnit, og vurderer også behovet for en revision heraf. Kommissionen fremsender denne rapport til Europa-Parlamentet og Rådet.

| 9) | Udtrykkene »indlægsseddel« og »indlægssedler« erstattes med »patientindlægsseddel« og »patientindlægssedler« i hele teksten. |
| --- | --- |

9)

Udtrykkene »indlægsseddel« og »indlægssedler« erstattes med »patientindlægsseddel« og »patientindlægssedler« i hele teksten.

Artikel 2

Høring af interessenter

Kommissionen hører alle relevante interessenter, såsom uafhængige patient-, sundheds- og forbrugerorganisationer om spørgsmål vedrørende gennemførelsen af dette direktiv og medlemsstaternes anvendelse heraf.

Artikel 3

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest ... (10). De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 4

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 306 af 16.12.2009, s. 18.

1

(2)  EUT C 79 af 27.3.2010, s. 50.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 24.11.2010.

3

(4)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67.

4

(5)  
  24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

5

24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

(6)  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

6

(7)  
  Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

7

Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

(8)  
  Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

8

Datoen for dette direktivs ikrafttræden.

(9)  Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.«

9

(10)  Et år efter dette direktivs ikrafttræden.

10

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/203 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/203

---

Onsdag den 24. november 2010Oplysninger om lægemidler (fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af lægemidler) ***I

P7_TA(2010)0430

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering for så vidt angår information til offentligheden om receptpligtige humanmedicinske lægemidler (KOM(2008)0662 - C6-0517/2008 - 2008/0255(COD))

2012/C 99 E/49

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0662), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0662),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C6-0517/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C6-0517/2008),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 10. juni 2009 fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 10. juni 2009 fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 7. oktober 2009 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 7. oktober 2009 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0289/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A7-0289/2010),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 306 af 16.12.2009, s. 33.

(2)  EUT C 79 af 27.3.2010, s. 50.

---

Onsdag den 24. november 2010P7_TC1-COD(2008)0255

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. .../2011 om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering for så vidt angår oplysninger til offentligheden om receptpligtige humanmedicinske lægemidler

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c),

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen fremsendte den 20. december 2007 en meddelelse med titlen »Rapport om den aktuelle praksis vedrørende lægemiddelinformation til patienter«. Rapporten konkluderer, at medlemsstaterne har indført indbyrdes afvigende regler og praksis med hensyn til levering af oplysninger, hvilket fører til en situation, hvor patienter og offentligheden i bred forstand har ulige adgang til oplysninger om lægemidler. Erfaringerne i forbindelse med anvendelse af de nuværende retlige rammer har også vist, at der er forskelle med hensyn til fortolkningen af EU-regler for reklame og mellem nationale bestemmelser vedrørende oplysninger
  , hvilket illustrerer, at der er et påtrængende behov for en mere præcis sondring mellem reklame og oplysninger
  . |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen fremsendte den 20. december 2007 en meddelelse med titlen »Rapport om den aktuelle praksis vedrørende lægemiddelinformation til patienter«. Rapporten konkluderer, at medlemsstaterne har indført indbyrdes afvigende regler og praksis med hensyn til levering af oplysninger, hvilket fører til en situation, hvor patienter og offentligheden i bred forstand har ulige adgang til oplysninger om lægemidler. Erfaringerne i forbindelse med anvendelse af de nuværende retlige rammer har også vist, at der er forskelle med hensyn til fortolkningen af EU-regler for reklame og mellem nationale bestemmelser vedrørende oplysninger
  , hvilket illustrerer, at der er et påtrængende behov for en mere præcis sondring mellem reklame og oplysninger
  .

| (2) | Ved indføjelsen af et nyt afsnit VIIIa i Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (4) tages der vare om disse spørgsmål gennem forskellige bestemmelser, der skal sikre, at der er objektive, pålidelige og ikke-salgsfremmende oplysninger af god kvalitet til rådighed vedrørende receptpligtige humanmedicinske lægemidler
  , og sætte fokus på patienters rettigheder og interesser
  . |
| --- | --- |

(2)

Ved indføjelsen af et nyt afsnit VIIIa i Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (4) tages der vare om disse spørgsmål gennem forskellige bestemmelser, der skal sikre, at der er objektive, pålidelige og ikke-salgsfremmende oplysninger af god kvalitet til rådighed vedrørende receptpligtige humanmedicinske lægemidler
  , og sætte fokus på patienters rettigheder og interesser
  .

| (3) | Forskelle med hensyn til levering af oplysninger om humanmedicinske lægemidler er ikke begrundet i tilfælde af lægemidler godkendt i henhold til afsnit II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (5), for hvilke et fælles produktresumé og en fælles indlægsseddel er godkendt for hele Unionen. Afsnit VIIIa i direktiv 2001/83/EF bør derfor også finde anvendelse på nævnte lægemidler. |
| --- | --- |

(3)

Forskelle med hensyn til levering af oplysninger om humanmedicinske lægemidler er ikke begrundet i tilfælde af lægemidler godkendt i henhold til afsnit II i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (5), for hvilke et fælles produktresumé og en fælles indlægsseddel er godkendt for hele Unionen. Afsnit VIIIa i direktiv 2001/83/EF bør derfor også finde anvendelse på nævnte lægemidler.

| (4) | I henhold til direktiv 2001/83/EF skal visse typer af oplysninger kontrolleres af medlemsstaternes kompetente nationale myndigheder
  ,
  før
  de stilles til rådighed
  . Er der tale om humanmedicinske lægemidler, der er godkendt i henhold til afsnit II i forordning (EF) nr. 726/2004, bør der også indføres en bestemmelse om, at visse oplysninger skal være underlagt forudgående kontrol af Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«)
  , og at agenturet skal overvåge de foranstaltninger, der skal træffes af fremstilleren og opdateringen af litteraturen efter en indberetning om bivirkninger
  . |
| --- | --- |

(4)

I henhold til direktiv 2001/83/EF skal visse typer af oplysninger kontrolleres af medlemsstaternes kompetente nationale myndigheder
  ,
  før
  de stilles til rådighed
  . Er der tale om humanmedicinske lægemidler, der er godkendt i henhold til afsnit II i forordning (EF) nr. 726/2004, bør der også indføres en bestemmelse om, at visse oplysninger skal være underlagt forudgående kontrol af Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«)
  , og at agenturet skal overvåge de foranstaltninger, der skal træffes af fremstilleren og opdateringen af litteraturen efter en indberetning om bivirkninger
  .

| (5) | For at sikre en tilstrækkelig finansiering af disse aktiviteter vedrørende oplysninger, bør der indføres bestemmelser om agenturets opkrævning af gebyrer fra indehavere af markedsføringstilladelser. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre en tilstrækkelig finansiering af disse aktiviteter vedrørende oplysninger, bør der indføres bestemmelser om agenturets opkrævning af gebyrer fra indehavere af markedsføringstilladelser.

| (6) | Viser det sig, at de yderligere udgifter, der påføres agenturet som følge af forudgående kontrol af visse typer af oplysninger i henhold til denne forordning, ikke dækkes af de gebyrer, som indehaverne af markedsføringstilladelser skal betale herfor, bør størrelsen af EU's bidrag til agenturets budget tages op til revision. På nationalt plan bør der tilsvarende arbejdes for en tilpasning af EU's bidrag til agenturet. |
| --- | --- |

(6)

Viser det sig, at de yderligere udgifter, der påføres agenturet som følge af forudgående kontrol af visse typer af oplysninger i henhold til denne forordning, ikke dækkes af de gebyrer, som indehaverne af markedsføringstilladelser skal betale herfor, bør størrelsen af EU's bidrag til agenturets budget tages op til revision. På nationalt plan bør der tilsvarende arbejdes for en tilpasning af EU's bidrag til agenturet.

| (7) | Målet for denne forordning, nemlig at fastsætte særlige regler for oplysninger om receptpligtige humanmedicinske lægemidler godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 726/2004, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(7)

Målet for denne forordning, nemlig at fastsætte særlige regler for oplysninger om receptpligtige humanmedicinske lægemidler godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 726/2004, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (8) | Forordning (EF) nr. 726/2004 bør ændres i overensstemmelse hermed - |
| --- | --- |

(8)

Forordning (EF) nr. 726/2004 bør ændres i overensstemmelse hermed -

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Ændring af forordning (EF) nr. 726/2004

I forordning (EF) nr. 726/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 9, stk. 4, tilføjes følgende litra:










  »f) | resuméet af Den Europæiske offentlige evalueringsrapport som omhandlet i artikel 13, stk. 3.« |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 9, stk. 4, tilføjes følgende litra:

»f)

resuméet af Den Europæiske offentlige evalueringsrapport som omhandlet i artikel 13, stk. 3.«

| 2) | Følgende artikler indsættes:
  »Artikel 20a

  1.   Afsnit VIIIa i direktiv 2001/83/EF finder anvendelse på receptpligtige lægemidler godkendt i henhold til dette afsnit.

  Artikel 20b

  1.   Uanset artikel 100 g, stk. 1, i direktiv 2001/83/EF kontrolleres de lægemiddelrelaterede oplysninger, der er omhandlet i artikel 100b, litra d), i nævnte direktiv af agenturet før
  de stilles til rådighed, medmindre oplysningerne gives på et websted, hvor ansvaret for overvågningen af indholdet påhviler en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 100h i direktiv 2001/83/EF
  .
  2.   Med henblik på stk. 1 indgiver indehaveren af markedsføringstilladelsen en model (mock-up) af de oplysninger, der skal
  stilles til rådighed
  , til agenturet.
  3.   Agenturet kan indtil
  90 dage
  efter modtagelsen gøre indsigelser mod de indgivne oplysninger eller dele deraf med begrundelse i manglende opfyldelse af bestemmelserne i afsnit VIIIa i direktiv 2001/83/EF. Gør agenturet ikke indsigelse inden for
  90 dage
  , anses oplysningerne for at være godkendte og kan offentliggøres.
  Indehaveren af markedsføringstilladelsen er i alle tilfælde fortsat fuldt ansvarlig for de leverede oplysninger.




  4.
     
  Såfremt agenturet anmoder om ændringer af oplysninger, der er indgivet af indehaveren af markedsføringstilladelsen, og såfremt denne på ny indgiver en forbedret model af oplysningerne inden for 30 arbejdsdage, meddeler agenturet indehaveren af markedsføringstilladelsen sit svar vedrørende det nye dokument inden for 60 arbejdsdage.




  Agenturet opkræver et tillægsgebyr af indehaveren af markedsføringstilladelsen for denne evaluering.


  5.   Indgivelse af oplysninger til agenturet i overensstemmelse med stk. 1-4 underlægges et gebyr, der betales i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 297/95 af 10. februar 1995 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (6). |
| --- | --- |

2)

Følgende artikler indsættes:

»Artikel 20a

1.   Afsnit VIIIa i direktiv 2001/83/EF finder anvendelse på receptpligtige lægemidler godkendt i henhold til dette afsnit.

Artikel 20b

1.   Uanset artikel 100 g, stk. 1, i direktiv 2001/83/EF kontrolleres de lægemiddelrelaterede oplysninger, der er omhandlet i artikel 100b, litra d), i nævnte direktiv af agenturet før
  de stilles til rådighed, medmindre oplysningerne gives på et websted, hvor ansvaret for overvågningen af indholdet påhviler en medlemsstat i overensstemmelse med artikel 100h i direktiv 2001/83/EF
  .

2.   Med henblik på stk. 1 indgiver indehaveren af markedsføringstilladelsen en model (mock-up) af de oplysninger, der skal
  stilles til rådighed
  , til agenturet.

3.   Agenturet kan indtil
  90 dage
  efter modtagelsen gøre indsigelser mod de indgivne oplysninger eller dele deraf med begrundelse i manglende opfyldelse af bestemmelserne i afsnit VIIIa i direktiv 2001/83/EF. Gør agenturet ikke indsigelse inden for
  90 dage
  , anses oplysningerne for at være godkendte og kan offentliggøres.
  Indehaveren af markedsføringstilladelsen er i alle tilfælde fortsat fuldt ansvarlig for de leverede oplysninger.

4.
     
  Såfremt agenturet anmoder om ændringer af oplysninger, der er indgivet af indehaveren af markedsføringstilladelsen, og såfremt denne på ny indgiver en forbedret model af oplysningerne inden for 30 arbejdsdage, meddeler agenturet indehaveren af markedsføringstilladelsen sit svar vedrørende det nye dokument inden for 60 arbejdsdage.

Agenturet opkræver et tillægsgebyr af indehaveren af markedsføringstilladelsen for denne evaluering.

5.   Indgivelse af oplysninger til agenturet i overensstemmelse med stk. 1-4 underlægges et gebyr, der betales i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 297/95 af 10. februar 1995 om fastsættelse af gebyrer til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering (6).

| 3) | I artikel 57
  foretages følgende ændringer:










  a) | i
  stk. 1,
  andet afsnit, ændres således:










  i) | litra l) affattes således:










  »l) | etablerer en database for lægemidler, som offentligheden har adgang til, på alle Unionens officielle sprog, og sikrer, at den er ajourført og drives uafhængigt af medicinalfirmaers kommercielle interesser. Databasen skal lette søgning efter oplysninger, der allerede er godkendt til indlægssedlerne; databasen skal indeholde en sektion vedrørende lægemidler, som er godkendt til børn, og oplysningerne til offentligheden skal formuleres på en passende og forståelig måde og være rettet mod lægmand« |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

I artikel 57
  foretages følgende ændringer:

a)

i
  stk. 1,
  andet afsnit, ændres således:

i)

litra l) affattes således:

»l)

etablerer en database for lægemidler, som offentligheden har adgang til, på alle Unionens officielle sprog, og sikrer, at den er ajourført og drives uafhængigt af medicinalfirmaers kommercielle interesser. Databasen skal lette søgning efter oplysninger, der allerede er godkendt til indlægssedlerne; databasen skal indeholde en sektion vedrørende lægemidler, som er godkendt til børn, og oplysningerne til offentligheden skal formuleres på en passende og forståelig måde og være rettet mod lægmand«

| ii) | følgende
  litraer
  tilføjes:






  »u) | afgiver udtalelser om oplysninger til offentligheden om receptpligtige humanmedicinske lægemidler |
| --- | --- | --- |

ii)

følgende
  litraer
  tilføjes:

»u)

afgiver udtalelser om oplysninger til offentligheden om receptpligtige humanmedicinske lægemidler

| v) | fremmer eksisterende kilder til uafhængige, pålidelige sundhedsoplysninger.
  « |
| --- | --- |

v)

fremmer eksisterende kilder til uafhængige, pålidelige sundhedsoplysninger.
  «

| b) | stk. 2 ændres således:










  i) | første afsnit affattes således:




  »2.
     
  Den database, der er nævnt i stk. 1, litra l), skal bl.a. indeholde et produktresumé, indlægssedlen og de oplysninger, der fremgår af etiketteringen. Databasen udvikles i etaper og omfatter først og fremmest lægemidler, der er godkendt i henhold til denne forordning, og lægemidler, der er godkendt i henhold til afsnit III, kapitel 4, i direktiv 2001/83/EF og afsnit III, kapitel 4, i direktiv 2001/82/EF. Efterfølgende udvides Databasen til at omfatte alle lægemidler, der markedsføres i Unionen. Denne database skal aktivt promoveres blandt de europæiske borgere.« |
| --- | --- | --- |

b)

stk. 2 ændres således:

i)

første afsnit affattes således:

»2.
     
  Den database, der er nævnt i stk. 1, litra l), skal bl.a. indeholde et produktresumé, indlægssedlen og de oplysninger, der fremgår af etiketteringen. Databasen udvikles i etaper og omfatter først og fremmest lægemidler, der er godkendt i henhold til denne forordning, og lægemidler, der er godkendt i henhold til afsnit III, kapitel 4, i direktiv 2001/83/EF og afsnit III, kapitel 4, i direktiv 2001/82/EF. Efterfølgende udvides Databasen til at omfatte alle lægemidler, der markedsføres i Unionen. Denne database skal aktivt promoveres blandt de europæiske borgere.«

| ii) | som fjerde afsnit tilføjes:




  »Oplysninger, der indgives af indehavere af markedsføringstilladelser, og som godkendes af de nationale myndigheder, sendes af disse til agenturet og indføres i den i første afsnit omhandlede database, som skal være til rådighed for offentligheden.«. |
| --- | --- |

ii)

som fjerde afsnit tilføjes:

»Oplysninger, der indgives af indehavere af markedsføringstilladelser, og som godkendes af de nationale myndigheder, sendes af disse til agenturet og indføres i den i første afsnit omhandlede database, som skal være til rådighed for offentligheden.«.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 306 af 16.12.2009, s. 33.

1

(2)  EUT C 79 af 27.3.2010, s. 50.

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 24.11.2010.

3

(4)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67.

4

(5)  EFT L 136 af 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  EFT L 35 af 15.2.1995, 1.«.

6

---

| 3.4.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 99/207 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 99/207

---

Onsdag den 24. november 2010Begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr ***I

P7_TA(2010)0431

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. november 2010 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (omarbejdning) (KOM(2008)0809 - C6-0471/2008 - 2008/0240(COD))

2012/C 99 E/50

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling - omarbejdning)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0809), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0809),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0471/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 95, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0471/2008),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om følgerne af Lissabontraktatens ikrafttræden for de igangværende interinstitutionelle beslutningsprocedurer (KOM(2009)0665),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 10. juni 2009 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 10. juni 2009 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 4. december 2009 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 4. december 2009 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. november 2010 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. november 2010 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 28. november 2001 om en mere systematisk omarbejdning af retsakter (3),

| — | der henviser til skrivelse af 11. november 2009 fra Retsudvalget til Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 11. november 2009 fra Retsudvalget til Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, jf. forretningsordenens artikel 87, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 87 og 55,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0196/2010), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A7-0196/2010),

| A. | der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at dette forslag ifølge den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen ikke indebærer andre indholdsmæssige ændringer end dem, der er angivet som sådanne i selve forslaget, og at det, hvad angår de uændrede bestemmelser i de tidligere retsakter sammen med de nævnte ændringer, udelukkende består i en kodifikation af de eksisterende retsakter uden indholdsmæssige ændringer,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling under hensyntagen til henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | godkender sin erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

godkender sin erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning;

| 3. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning;

| 4. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

4.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

---

(1)  EUT C 306 af 16.12.2009, s. 36.

(2)  EUT C 141 af 29.5.2010, s. 55.

(3)  EFT C 77 af 28.3.2002, s. 1.

---

Onsdag den 24. november 2010P7_TC1-COD(2008)0240

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. november 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/.../EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (omarbejdning)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv 2011/65/EU).

Onsdag den 24. november 2010BILAG

Erklæringer

Europa-Parlamentets erklæring

Europa-Parlamentet beklager, at Rådet ikke var villig til at acceptere obligatorisk offentliggørelse af sammenligningstabeller som led i omarbejdningen af direktiv 2002/95/EF. Med henblik på at fremme en horisontal og interinstitutionel løsning af dette spørgsmål opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til senest seks måneder efter vedtagelsen af denne aftale i plenarforsamlingen at forelægge en beretning om medlemsstaternes praksis, når det gælder udarbejdelse af sammenligningstabeller for EU's miljølovgivning og offentliggørelse af disse, herunder en vurdering af, hvordan den nuværende praksis påvirker Kommissionens rolle som »traktatens vogter« med hensyn til at kontrollere, at EU-direktiver gennemføres korrekt i national lovgivning på miljøbeskyttelsesområdet.

Kommissionens erklæring vedrørende anvendelsesområdet (artikel 2, stk. 2)

Kommissionen fortolker artikel 2, stk. 2, således, at elektrisk og elektronisk udstyr, som ikke var omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2002/95/EF, men som ville være omfattet af det nyedirektiv, ikke behøver at opfylde sidstnævnte direktivs krav i en overgangsperiode på otte år.

EEE, som ikke var omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2002/95/EF, men som ville være omfattet af det nye direktiv, indbefatter bl.a. EEE, der er omfattet af:

| — | den nye kategori 11 i bilag I |
| --- | --- |

—

den nye kategori 11 i bilag I

| — | den nye definition af »afhængigt« i artikel 3, punkt 2 |
| --- | --- |

—

den nye definition af »afhængigt« i artikel 3, punkt 2

| — | »kabler« som nævnt i artikel 4 og den tilknyttede definition i artikel 3, punkt 5 |
| --- | --- |

—

»kabler« som nævnt i artikel 4 og den tilknyttede definition i artikel 3, punkt 5

| — | tohjulede, ikke-typegodkendte køretøjer (artikel 2, stk. 4, litra f)). |
| --- | --- |

—

tohjulede, ikke-typegodkendte køretøjer (artikel 2, stk. 4, litra f)).

Deraf følger i henhold til Kommissionens fortolkning af artikel 2, stk. 2, at medlemsstaterne er forpligtettil at tillade, at elektrisk og elektronisk udstyr, som ikke var omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2002/95/EF, men som ville være omfattet af det nye direktiv, fortsat bringes i omsætning på deres marked i den otteårige overgangsperiode.

Kommissionens erklæring vedrørende revisionen (artikel 24)

I medfør af artikel 24 påtænker Kommissionen senest tre år efter dette direktivs ikrafttræden at foretage en konsekvensanalyse (revision) af artikel 2, hvori der fokuseres på ændringer i dette direktivs anvendelsesområde sammenlignet med direktiv 2002/95/EF, for hvilke der endnu ikke er foretaget en konsekvensanalyse.

Denne revision, der vil blive fulgt op med en rapport til Rådet og Europa-Parlamentet, vil blive ledsaget af et lovforslag, hvis Kommissionen skønner dette nødvendigt. Kommissionen vil fastsætte rækkevidden af denne revision og lovforslaget i lyset af dennes lovgivningsinitiativret i overensstemmelse med traktaterne.

Kommissionens erklæring vedrørende nanomaterialer (betragtning 16 og artikel 6)

Kommissionen bemærker, at der stadig arbejdes på en fælles definition af nanomaterialer, og har til hensigt at vedtage en kommissionshenstilling om en fælles definition for alle lovgivningssektorer i nær fremtid. Kommissionen er af den opfattelse, at RoHS-bestemmelserne dækker forskellige former (herunder nanoformer) af de stoffer, som for indeværende er forbudte, og de stoffer, som i fremtiden vil blive pålagt en prioriteret revision i henhold til RoHS.

Kommissionens erklæring vedrørende sammenligningstabeller

Kommissionen minder om, at den er fast besluttet på at sikre, at medlemsstaterne opstiller sammenligningstabeller, der knytter deres vedtagne gennemførelsesforanstaltninger sammen med EU-direktivet, og meddeler disse til Kommissionen inden for rammerne af omsætningen af EUlovgivningen af hensyn til borgernes interesser, bedre lovgivning og øget lovgivningsmæssig gennemsigtighed samt for at lette evalueringen af de nationale bestemmelsers overensstemmelse med EU-lovgivningen.

Kommissionen beklager manglen på opbakning til den bestemmelse, som var en del af Kommissionens forslag fra 2008 om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (omarbejdet), og som obligatorisk krævede, at der opstilles sammenligningstabeller.

Kommissionen kan som et kompromis og for at sikre en øjeblikkelig vedtagelse af dette forslag acceptere, at denne obligatoriske bestemmelse om sammenligningstabeller indføjes i teksten med en relevant betragtning, hvori medlemsstaterne opfordres til at følge denne praksis.

Kommissionens holdning i denne sag må dog ikke anses for at danne præcedens. Kommissionen vil videreføre indsatsen med henblik på sammen med Europa-Parlamentet og Rådet at finde en egnet løsning på dette horisontale institutionelle spørgsmål.

---