# Eiropas Savienības C 121/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.121.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 121 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 26. aprīlis |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.121.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 121

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 26. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 121/01 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 121/02 | Monetārais nolīgums starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku | 5 |
| 2012/C 121/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6513 – Avenance Italy/Gemeaz Cusin) (
  1
  ) | 18 |
| 2012/C 121/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6479 – MNV/Rába) (
  1
  ) | 18 |
| 2012/C 121/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6533 – Goldman Sachs/Advent International/TransUnion Corp) (
  1
  ) | 19 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 121/01

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

1

2012/C 121/02

Monetārais nolīgums starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku

5

2012/C 121/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6513 – Avenance Italy/Gemeaz Cusin) (
  1
  )

Avenance Italy/Gemeaz Cusin

1

18

2012/C 121/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6479 – MNV/Rába) (
  1
  )

MNV/Rába

1

18

2012/C 121/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6533 – Goldman Sachs/Advent International/TransUnion Corp) (
  1
  )

Goldman Sachs/Advent International/TransUnion Corp

1

19

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 121/06 | Euro maiņas kurss | 20 |
| 2012/C 121/07 | Komisijas paziņojums saistībā ar procedūru, kas noteikta Padomes Direktīvas 96/67/EK 1. panta 4. punktā | 21 |
| | Revīzijas palāta |
| 2012/C 121/08 | Īpašais ziņojums Nr. 4/2012 Vai jūras ostu transporta infrastruktūras līdzfinansēšana no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda ir efektīvs ieguldījums | 24 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2012/C 121/09 | Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi par Narvik pašvaldības tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu Narvik Energi AS (NEAS) | 25 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 121/06

Euro maiņas kurss

20

2012/C 121/07

Komisijas paziņojums saistībā ar procedūru, kas noteikta Padomes Direktīvas 96/67/EK 1. panta 4. punktā

21

Revīzijas palāta

2012/C 121/08

Īpašais ziņojums Nr. 4/2012 Vai jūras ostu transporta infrastruktūras līdzfinansēšana no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda ir efektīvs ieguldījums

24

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2012/C 121/09

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi par Narvik pašvaldības tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu Narvik Energi AS (NEAS)

Narvik

Narvik Energi AS

25

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) |
| 2012/C 121/10 | Paziņojums par atklātu konkursu | 38 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 121/11 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas) (
  1
  ) | 39 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

2012/C 121/10

Paziņojums par atklātu konkursu

38

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2012/C 121/11

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas) (
  1
  )

AGC Glass Europe/Interpane International Glas

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/1

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 121/01

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.2.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.30742 (N 137/10) |
| Dalībvalsts | Lietuva |
| Reģions | Klaipėdos apskritis |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Klaipėdos keleivių ir krovinių terminalas |
| Juridiskais pamats | Komisijos sprendimas K(2007) 3740 (2007 m. liepos 30 d.), patvirtinantis veiksmų programą „Ekonomikos augimas“ dėl Bendrijos paramos iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo pagal Konvergencijos tikslą Lietuvos Respublikoje |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Nozaru attīstība, reģionālā attīstība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | EUR 17 900 000 |
| Atbalsta intensitāte | 65 % |
| Atbalsta ilgums | 1.2.2011.–31.12.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Transports |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Susisiekimo ministerija |
| Gedimino Av. 17 |
| LT-01505 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.2.2012.

Atbalsts Nr.

SA.30742 (N 137/10)

Dalībvalsts

Lietuva

Reģions

Klaipėdos apskritis

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Klaipėdos keleivių ir krovinių terminalas

Juridiskais pamats

Komisijos sprendimas K(2007) 3740 (2007 m. liepos 30 d.), patvirtinantis veiksmų programą „Ekonomikos augimas“ dėl Bendrijos paramos iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo pagal Konvergencijos tikslą Lietuvos Respublikoje

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Nozaru attīstība, reģionālā attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

EUR 17 900 000

Atbalsta intensitāte

65 %

Atbalsta ilgums

1.2.2011.–31.12.2012.

Tautsaimniecības nozares

Transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Susisiekimo ministerija

Gedimino Av. 17

LT-01505 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 28.3.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33054 (12/N) |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Post Office Limited (POL): Compensation for net costs incurred to keep a non-commercially viable network for the period 2012-2015 and the continuation of a working capital facility |
| Juridiskais pamats | Post Office Network Subsidy Scheme (Amendment) Order 2011, Postal Services Act 2000, Industrial Development Act 1982 |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms GBP 1 155 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.4.2012.–31.3.2015. |
| Tautsaimniecības nozares | Pasts un telekomunikācijas |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department for Business, Innovation and Skills |
| 1 Victoria Street |
| London |
| SW1H 0ET |
| UNITED KINGDOM |

Lēmuma pieņemšanas datums

28.3.2012.

Atbalsts Nr.

SA.33054 (12/N)

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Post Office Limited (POL): Compensation for net costs incurred to keep a non-commercially viable network for the period 2012-2015 and the continuation of a working capital facility

Juridiskais pamats

Post Office Network Subsidy Scheme (Amendment) Order 2011, Postal Services Act 2000, Industrial Development Act 1982

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms GBP 1 155 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.4.2012.–31.3.2015.

Tautsaimniecības nozares

Pasts un telekomunikācijas

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department for Business, Innovation and Skills

1 Victoria Street

London

SW1H 0ET

UNITED KINGDOM

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 23.1.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.33868 (11/N) |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Thüringen |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Staatliche Beihilfe Nr. 618/2007 — Deutschland


  Richtlinie des Freistaats Thüringen zur einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Juridiskais pamats | Richtlinie des Landes Thüringen zur einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Pētniecība un attīstība, reģionālā attīstība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi EUR 34,5 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

23.1.2012.

Atbalsts Nr.

SA.33868 (11/N)

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Thüringen

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Staatliche Beihilfe Nr. 618/2007 — Deutschland

Richtlinie des Freistaats Thüringen zur einzelbetrieblichen Technologieförderung

Juridiskais pamats

Richtlinie des Landes Thüringen zur einzelbetrieblichen Technologieförderung

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Pētniecība un attīstība, reģionālā attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 34,5 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 207 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 207 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Thüringer Aufbaubank |
| --- |
| Gorkistraße 9 |
| 99084 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Thüringer Aufbaubank

Gorkistraße 9

99084 Erfurt

DEUTSCHLAND

| Postfach 90 02 44 |
| --- |
| 99105 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Postfach 90 02 44

99105 Erfurt

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 22.2.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34088 (11/N) |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Zachodniopomorskie |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | PKS w Świdwinie sp. z o.o. |
| Juridiskais pamats | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 1 pkt 2; |

Lēmuma pieņemšanas datums

22.2.2012.

Atbalsts Nr.

SA.34088 (11/N)

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Zachodniopomorskie

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

PKS w Świdwinie sp. z o.o.

Juridiskais pamats

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 1 pkt 2;

| 2) | Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy, Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5; |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy, Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5;

| 3) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców. |
| --- | --- |

3)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców.

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms PLN 0,4 miljoni

Atbalsta intensitāte

50 %

Atbalsta ilgums

31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Sauszemes transports un cauruļvadu transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Ministerstwo Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |
| http://www.msp.gov.pl/ |

Ministerstwo Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

http://www.msp.gov.pl/

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 27.2.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34228 (12/N) |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | País Vasco |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Subvenciones destinadas a la consolidación, desarrollo y normalización de los medios de comunicación en euskera |
| Juridiskais pamats | Borrador de Orden, de 21 de diciembre de 2011, de la Consejera de Cultura, por la que se regula y convoca la concesión de subvenciones destinadas a la consolidación, desarrollo y normalización de los medios de la comunicación en euskera en el año 2012 (Convocatoria Hedabideak) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | | Plānotie gada izdevumi EUR 4,875 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

27.2.2012.

Atbalsts Nr.

SA.34228 (12/N)

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

País Vasco

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Subvenciones destinadas a la consolidación, desarrollo y normalización de los medios de comunicación en euskera

Juridiskais pamats

Borrador de Orden, de 21 de diciembre de 2011, de la Consejera de Cultura, por la que se regula y convoca la concesión de subvenciones destinadas a la consolidación, desarrollo y normalización de los medios de la comunicación en euskera en el año 2012 (Convocatoria Hedabideak)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 4,875 miljoni

| | Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 4,875 miljoni |
| --- | --- |

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 4,875 miljoni

Atbalsta intensitāte

65 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2012.

Tautsaimniecības nozares

Plašsaziņas līdzekļi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Dirección de Promoción del Euskera |
| --- |
| Viceconsejería de Política Lingüística |
| Departamento de Cultura |
| Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava, País Vasco |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción del Euskera

Viceconsejería de Política Lingüística

Departamento de Cultura

Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava, País Vasco

ESPAÑA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/5

---

MONETĀRAIS NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Sanmarīno Republiku

2012/C 121/02

EIROPAS SAVIENĪBA

un

SANMARĪNO REPUBLIKA,

tā kā:

| (1) | Euro 1999. gada 1. janvārī saskaņā ar Padomes 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 974/98 (1) aizstāja to dalībvalstu, tostarp Itālijas, valūtu, kas piedalās ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā. |
| --- | --- |

(1)

Euro 1999. gada 1. janvārī saskaņā ar Padomes 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 974/98 (1) aizstāja to dalībvalstu, tostarp Itālijas, valūtu, kas piedalās ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā.

| (2) | Pirms euro ieviešanas Itālija un Sanmarīno Republika bija noslēgušas divpusējos nolīgumus par monetārajiem jautājumiem un visbeidzot Convenzione monetaria tra la Repubblica Italiana e la Repubblica di San Marino, kas noslēgts 1991. gada 21. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Pirms euro ieviešanas Itālija un Sanmarīno Republika bija noslēgušas divpusējos nolīgumus par monetārajiem jautājumiem un visbeidzot Convenzione monetaria tra la Repubblica Italiana e la Repubblica di San Marino, kas noslēgts 1991. gada 21. decembrī.

| (3) | Deklarācijā Nr. 6, kas pievienota Līguma par Eiropas Savienību Nobeiguma aktam, noteikts, ka Kopienai ir jāveicina atkārtotas sarunas ar Sanmarīno Republiku par spēkā esošajiem nolīgumiem, ja tās ir vajadzīgas vienotās valūtas ieviešanas gadījumā. |
| --- | --- |

(3)

Deklarācijā Nr. 6, kas pievienota Līguma par Eiropas Savienību Nobeiguma aktam, noteikts, ka Kopienai ir jāveicina atkārtotas sarunas ar Sanmarīno Republiku par spēkā esošajiem nolīgumiem, ja tās ir vajadzīgas vienotās valūtas ieviešanas gadījumā.

| (4) | Itālijas Republika Eiropas Kopienas vārdā 2000. gada 29. novembrī noslēdza monetāro nolīgumu ar Sanmarīno Republiku (2). |
| --- | --- |

(4)

Itālijas Republika Eiropas Kopienas vārdā 2000. gada 29. novembrī noslēdza monetāro nolīgumu ar Sanmarīno Republiku (2).

| (5) | Saskaņā ar minēto monetāro nolīgumu Sanmarīno Republika izmanto euro kā oficiālo valūtu un piešķir likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro banknotēm un monētām. Sanmarīno Republikai ir jānodrošina, ka tās teritorijā tiek piemēroti Eiropas Savienības (ES) noteikumi par euro denominācijas banknotēm un monētām, tostarp noteikumi par aizsardzību pret viltošanu. Sanmarīno Republika veic visus vajadzīgos pasākumus, lai apkarotu euro viltošanu un sadarbotos ar Eiropas Komisiju, Eiropas Centrālo banku (ECB) un Eiropas Policijas biroju. Pirms tiek parakstīts sadarbības nolīgums starp Eiropas Policijas biroju un Sanmarīno Republiku, Sanmarīno Republikai ar kompetentu Itālijas iestāžu starpniecību šajā jomā jāsadarbojas ar Eiropas Policijas biroju. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto monetāro nolīgumu Sanmarīno Republika izmanto euro kā oficiālo valūtu un piešķir likumīga maksāšanas līdzekļa statusu euro banknotēm un monētām. Sanmarīno Republikai ir jānodrošina, ka tās teritorijā tiek piemēroti Eiropas Savienības (ES) noteikumi par euro denominācijas banknotēm un monētām, tostarp noteikumi par aizsardzību pret viltošanu. Sanmarīno Republika veic visus vajadzīgos pasākumus, lai apkarotu euro viltošanu un sadarbotos ar Eiropas Komisiju, Eiropas Centrālo banku (ECB) un Eiropas Policijas biroju. Pirms tiek parakstīts sadarbības nolīgums starp Eiropas Policijas biroju un Sanmarīno Republiku, Sanmarīno Republikai ar kompetentu Itālijas iestāžu starpniecību šajā jomā jāsadarbojas ar Eiropas Policijas biroju.

| (6) | Sanmarīno Republikai pirmām kārtām būtu jāņem vērā Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ieteikumi, jo īpaši FATF aicinājumi biedriem un FATF veida reģionālu struktūru biedriem piemērot vajadzīgos pasākumus pret noteiktām augsta riska jurisdikcijām. Sanmarīno Republikai, kas ir pārstāvēta Ekspertu komitejā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas pasākumu un terorisma finansēšanas novērtēšanai, ir pienācīgi jāņem vērā ieteikumi, kas ir vai tiks izteikti Sanmarīno Republikas savstarpējā novērtējuma ziņojumos, lai uzlabotu tās reaģēšanu uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas draudiem. |
| --- | --- |

(6)

Sanmarīno Republikai pirmām kārtām būtu jāņem vērā Finanšu darījumu darba grupas (FATF) ieteikumi, jo īpaši FATF aicinājumi biedriem un FATF veida reģionālu struktūru biedriem piemērot vajadzīgos pasākumus pret noteiktām augsta riska jurisdikcijām. Sanmarīno Republikai, kas ir pārstāvēta Ekspertu komitejā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas pasākumu un terorisma finansēšanas novērtēšanai, ir pienācīgi jāņem vērā ieteikumi, kas ir vai tiks izteikti Sanmarīno Republikas savstarpējā novērtējuma ziņojumos, lai uzlabotu tās reaģēšanu uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas draudiem.

| (7) | Šajā nolīgumā ECB un valstu centrālajām bankām nav paredzēts pienākums iekļaut Sanmarīno Republikas finanšu instrumentus to aktīvu sarakstā(-os), kurus var izmantot Eiropas Centrālo banku sistēmas monetārās politikas operācijās. |
| --- | --- |

(7)

Šajā nolīgumā ECB un valstu centrālajām bankām nav paredzēts pienākums iekļaut Sanmarīno Republikas finanšu instrumentus to aktīvu sarakstā(-os), kurus var izmantot Eiropas Centrālo banku sistēmas monetārās politikas operācijās.

| (8) | Sanmarīno Republikai ir banku nozare, kas sagaida ciešāku sadarbību ar eurozonas banku nozari. Tādēļ, lai nodrošinātu vienlīdzīgākus apstākļus, Sanmarīno Republikā būtu pakāpeniski jāievieš attiecīgie ES tiesību akti banku un finanšu jomā, tiesību akti par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, krāpšanas un viltošanas novēršanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un prasības sniegt statistikas pārskatus. |
| --- | --- |

(8)

Sanmarīno Republikai ir banku nozare, kas sagaida ciešāku sadarbību ar eurozonas banku nozari. Tādēļ, lai nodrošinātu vienlīdzīgākus apstākļus, Sanmarīno Republikā būtu pakāpeniski jāievieš attiecīgie ES tiesību akti banku un finanšu jomā, tiesību akti par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, krāpšanas un viltošanas novēršanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un prasības sniegt statistikas pārskatus.

| (9) | Būtu jāizveido Apvienotā komiteja, kurā ir Sanmarīno Republikas, Itālijas Republikas, Komisijas un ECB pārstāvji, lai izvērtētu šā nolīguma piemērošanu, lemtu par monētu emisijas maksimālo gada apjomu un novērtētu Sanmarīno Republikas veiktos pasākumus saistībā ar attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanu. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jāizveido Apvienotā komiteja, kurā ir Sanmarīno Republikas, Itālijas Republikas, Komisijas un ECB pārstāvji, lai izvērtētu šā nolīguma piemērošanu, lemtu par monētu emisijas maksimālo gada apjomu un novērtētu Sanmarīno Republikas veiktos pasākumus saistībā ar attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanu.

| (10) | Eiropas Savienības Tiesai vajadzētu būt iestādei, kas risina jebkuru strīdu, kurš var izcelties par šā nolīguma piemērošanu, |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Savienības Tiesai vajadzētu būt iestādei, kas risina jebkuru strīdu, kurš var izcelties par šā nolīguma piemērošanu,

IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

1. pants

Sanmarīno Republikai ir tiesības izmantot euro kā savu oficiālo valūtu saskaņā ar Padomes 1997. gada 17. jūnija Regulu (EK) Nr. 1103/97 par dažiem noteikumiem attiecībā uz euro ieviešanu (3) un 1998. gada 3. maija Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu. Sanmarīno Republika piešķir euro banknotēm un monētām likumīga maksāšanas līdzekļa statusu.

2. pants

Sanmarīno Republika neemitē nekāda veida banknotes, monētas vai naudas aizstājējus, ja vien šādas emisijas nosacījumi nav saskaņoti ar Eiropas Savienību. Nosacījumi par euro monētu emisiju pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ir izklāstīti nākamajos pantos.

3. pants

Sanmarīno Republikas emitējamo euro monētu maksimālo gada apjomu (vērtības izteiksmē) aprēķina ar šo nolīgumu izveidotā Apvienotā komiteja, saskaitot:

| — | fiksētu daļu, kuras sākotnējais apmērs pirmajā gadā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ir EUR 2 600 000. Apvienotā komiteja katru gadu var pārskatīt fiksēto daļu, ņemot vērā gan inflāciju – pamatojoties uz Itālijas SPCI inflāciju – pēdējos 12 mēnešos, par kuriem aprēķināšanas brīdi ir pieejami dati, gan iespējamās tendences, kas var ietekmēt kolekcionāriem paredzēto euro monētu tirgu, |
| --- | --- |

—

fiksētu daļu, kuras sākotnējais apmērs pirmajā gadā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ir EUR 2 600 000. Apvienotā komiteja katru gadu var pārskatīt fiksēto daļu, ņemot vērā gan inflāciju – pamatojoties uz Itālijas SPCI inflāciju – pēdējos 12 mēnešos, par kuriem aprēķināšanas brīdi ir pieejami dati, gan iespējamās tendences, kas var ietekmēt kolekcionāriem paredzēto euro monētu tirgu,

| — | mainīgu daļu, kuru aprēķina, vidējo Itālijas Republikas monētu emisijas apjomu uz vienu iedzīvotāju par pēdējiem 12 mēnešiem, par kuriem ir pieejami dati, reizinot ar Sanmarīno Republikas iedzīvotāju skaitu. |
| --- | --- |

—

mainīgu daļu, kuru aprēķina, vidējo Itālijas Republikas monētu emisijas apjomu uz vienu iedzīvotāju par pēdējiem 12 mēnešiem, par kuriem ir pieejami dati, reizinot ar Sanmarīno Republikas iedzīvotāju skaitu.

4. pants

1.   Ciktāl tas attiecas uz nominālvērtību, likumīga maksāšanas līdzekļa statusu, tehniskiem parametriem, vienādās puses mākslinieciskajām īpašībām un valsts puses kopīgajām mākslinieciskajām īpašībām, Sanmarīno Republikas emitētās euro monētas ir identiskas monētām, ko emitē Eiropas Savienības dalībvalstis, kas ir pieņēmušas euro.

2.   Sanmarīno Republika iepriekš nosūta savu euro monētu valsts puses paraugu Eiropas Komisijai, kas pārbauda tā atbilstību ES noteikumiem.

5. pants

1.   Sanmarīno Republikas emitētās euro monētas kaļ Itālijas Republikas Instituto Poligrafico e Zecca dello Stato.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, Sanmarīno Republika ar Apvienotās komitejas piekrišanu savas monētas var kalt kādā no ES kaltuvēm, kas kaļ euro monētas, bet nav 1. punktā minētā kaltuve.

3.   Vismaz 70 % apgrozībai paredzēto euro monētu tiek laisti apgrozībā ar nominālvērtību, sākot ar nākamo gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Pēc trīs gadiem šī procentuālā daļa sasniedz 80 %. Pēc tam Apvienotā komiteja regulāri pārbauda šīs procentuālās daļas piemērotību.

4.   Sanmarīno Republika var emitēt kolekcionāriem paredzētas euro monētas. Tās ieskaita gada maksimālajā apjomā, kas minēts 3. pantā. Sanmarīno Republikas kolekcionāriem paredzēto euro monētu emisiju veic atbilstīgi Eiropas Savienības pamatnostādnēm par kolekcionāriem paredzētajām euro monētām, kurās inter alia ir noteikts, ka ir jāpieņem konkrēti tehniskie parametri, mākslinieciskas īpašības un denominācijas, lai kolekcionāriem paredzētās euro monētas varētu atšķirt no apgrozībai paredzētajām monētām.

6. pants

1.   Sanmarīno Republikā emitēto euro monētu apjomu pieskaita Itālijas emitēto monētu apjomam, lai saņemtu Eiropas Centrālās bankas apstiprinājumu par Itālijas Republikas kopējo emitēto apjomu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 128. panta 2. punktu.

2.   Katru gadu ne vēlāk kā 1. septembrī Sanmarīno Republika paziņo Eiropas Komisijai un Itālijas Republikai nākamajā gadā emitējamo euro monētu paredzēto apjomu un nominālvērtību. Tāpat Sanmarīno Republika informē Eiropas Komisiju par minēto monētu emisijas paredzētajiem nosacījumiem, tostarp sniedz informāciju par kolekcionāriem paredzēto monētu procentuālo daļu un sīki izstrādātiem noteikumiem par apgrozībai paredzēto euro monētu ieviešanu.

3.   Tūlīt pēc šā nolīguma parakstīšanas Sanmarīno Republika sniedz 2. punktā norādīto informāciju par gadu pēc nolīguma spēkā stāšanās dienas.

7. pants

1.   Šis nolīgums neskar Sanmarīno Republikas tiesības arī turpmāk emitēt skudo zelta monētas.

2.   Kolekcionāriem paredzētās monētas un skudo zelta monētas, ko emitējusi Sanmarīno Republika, nav likumīgs maksāšanas līdzeklis Eiropas Savienībā.

8. pants

1.   Sanmarīno Republika apņemas, veicot tiešu transponēšanu vai līdzvērtīgas darbības, īstenot visus attiecīgos pasākumus, lai ieviestu šā nolīguma pielikumā uzskaitītos ES tiesību aktus un noteikumus šādās jomās:

| a) | euro banknotes un monētas; |
| --- | --- |

a)

euro banknotes un monētas;

| b) | tiesību akti banku un finanšu jomā, jo īpaši saistībā ar attiecīgo iestāžu darbību un uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

tiesību akti banku un finanšu jomā, jo īpaši saistībā ar attiecīgo iestāžu darbību un uzraudzību;

| c) | nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršana, medaļas un žetoni un statistikas pārskatu sniegšanas prasības. Saistībā ar tiesību aktiem par statistiskās informācijas vākšanu ne vēlāk kā 18 mēnešus pirms noteiktā statistikas pārskatu sniegšanas sākuma ar Eiropas Centrālo banku ir jāvienojas par sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem un tehniskiem pielāgojumiem (tostarp attiecīgām atkāpēm, kas vajadzīgas, lai ņemtu vērā Sanmarīno Republikas īpašo situāciju); |
| --- | --- |

c)

nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršana, medaļas un žetoni un statistikas pārskatu sniegšanas prasības. Saistībā ar tiesību aktiem par statistiskās informācijas vākšanu ne vēlāk kā 18 mēnešus pirms noteiktā statistikas pārskatu sniegšanas sākuma ar Eiropas Centrālo banku ir jāvienojas par sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem un tehniskiem pielāgojumiem (tostarp attiecīgām atkāpēm, kas vajadzīgas, lai ņemtu vērā Sanmarīno Republikas īpašo situāciju);

| d) | pasākumi, kas vajadzīgi euro kā vienotās valūtas izmantošanai un kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 133. pantu. |
| --- | --- |

d)

pasākumi, kas vajadzīgi euro kā vienotās valūtas izmantošanai un kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 133. pantu.

2.   Tiesību aktus un noteikumus, kas minēti 1. punktā, Sanmarīno Republika īsteno līdz pielikumā minētajam termiņam, kas sākas no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas.

3.   Maksimālais apjoms, kas noteikts 3. pantā:

| a) | tiek automātiski un uz laiku samazināts par 1⁄3, ja un kad pielikumā noteiktais termiņš nav ievērots un tik ilgi, kamēr attiecīgie ES tiesību akti un noteikumi nav pieņemti; |
| --- | --- |

a)

tiek automātiski un uz laiku samazināts par 1⁄3, ja un kad pielikumā noteiktais termiņš nav ievērots un tik ilgi, kamēr attiecīgie ES tiesību akti un noteikumi nav pieņemti;

| b) | var tikt uz laiku samazināts par 1⁄2 pēc Padomes lēmuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc Sanmarīno Republikas pārstāvju uzklausīšanas, ja un kad Sanmarīno Republika vairāk nekā divus gadus neievēro vienu vai vairākus pielikumā minētos ES tiesību aktus un noteikumus, ko tā pieņēmusi saskaņotajā termiņā. |
| --- | --- |

b)

var tikt uz laiku samazināts par 1⁄2 pēc Padomes lēmuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc Sanmarīno Republikas pārstāvju uzklausīšanas, ja un kad Sanmarīno Republika vairāk nekā divus gadus neievēro vienu vai vairākus pielikumā minētos ES tiesību aktus un noteikumus, ko tā pieņēmusi saskaņotajā termiņā.

Maksimālo apjomu atjauno ierastā līmenī, izmantojot to pašu procedūru, tiklīdz Sanmarīno Republika ir pieņēmusi piemērotus pasākumus, lai novērstu pagaidu samazinājuma iemeslus.

4.   Lai veicinātu attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanu, Sanmarīno Republika var lūgt tehnisku palīdzību Eiropas Savienības delegācijas pārstāvjiem.

5.   Reizi gadā vai, ja vajadzīgs, biežāk Komisija veic grozījumus pielikumā, ņemot vērā jaunus attiecīgos ES tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu grozījumus. Pēc tam Apvienotā komiteja lemj par piemērotu un samērīgu termiņu, līdz kuram Sanmarīno Republika īsteno pielikumam pievienotos jaunos tiesību aktus un noteikumus.

6.   Izņēmuma gadījumā Apvienotā komiteja var pārskatīt pielikumā noteikto termiņu.

7.   Atjaunināto pielikumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

9. pants

Kredītiestādes un, attiecīgā gadījumā, pārējās finanšu iestādes, kurām ir atļauts veikt darbību Sanmarīno Republikā, var piekļūt starpbanku norēķinu un maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmām eurozonā saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un nosacījumiem, kurus, saskaņojot ar Eiropas Centrālo banku, ir noteikusi Itālijas banka.

10. pants

1.   Eiropas Savienības Tiesas ekskluzīvā kompetencē ir izšķirt jebkuru strīdu starp Pusēm, kurš var rasties par šā nolīguma piemērošanu un kuru nav bijis iespējams atrisināt Apvienotajā komitejā.

2.   Ja Eiropas Savienība, ko pārstāv Eiropas Komisija un kas rīkojas atbilstīgi ieteikumam, kuru sagatavojusi ES delegācija Apvienotajā komitejā, vai Sanmarīno Republika uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi kādu no šajā nolīgumā paredzētajiem pienākumiem, tā var celt prasību Tiesā. Tiesas spriedums Pusēm ir saistošs, un tās veic nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu Tiesas sprieduma prasības noteiktajā termiņā.

11. pants

1.   Tiek izveidota Apvienotā komiteja. Tajā ir Sanmarīno Republikas un Eiropas Savienības pārstāvji. Apvienotā komiteja vienprātīgi pieņem savu reglamentu. Eiropas Savienības delegācijā ir pārstāvji no Eiropas Komisijas un Itālijas Republikas, kā arī pārstāvji no Eiropas Centrālās bankas.

2.   Apvienotā komiteja tiekas vismaz reizi gadā. Par priekšsēdētāju katru gadu rotācijas kārtībā izvēlas kādu Eiropas Savienības pārstāvi vai Sanmarīno Republikas pārstāvi. Apvienotā komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi.

3.   Apvienotā komiteja apmainās ar viedokļiem un informāciju un pieņem lēmumus, kas minēti 3., 5. un 8. pantā. Tā izvērtē Sanmarīno Republikas veiktos pasākumus un cenšas atrisināt jebkuru strīdu, kas var rasties saistībā ar šā nolīguma īstenošanu.

4.   Par Apvienotās komitejas pirmo priekšsēdētāju pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, kā paredzēts 13. pantā, izvēlas kādu no Eiropas Savienības pārstāvjiem.

12. pants

Katra Puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to brīdinot vienu gadu iepriekš.

13. pants

Šis nolīgums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai ir paziņojušas, ka saskaņā ar katrai Pusei piemērojamiem noteikumiem ir pabeigtas to ratifikācijas, noslēgšanas vai pieņemšanas procedūras.

14. pants

Sākot ar šā nolīguma spēkā stāšanās dienu, tiek atcelts 2000. gada 29. novembra Monetārais nolīgums. Atsauces uz 2000. gada 29. novembra nolīgumu saprot kā atsauces uz šo nolīgumu.

Briselē, 2012. gada 27. martā, sagatavots divos eksemplāros angļu valodā.

Eiropas Savienības vārdā –

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieks, kas atbild par ekonomiku, monetārajām lietām un euro,

Olli REHN

Sanmarīno Republikas vārdā –

Ārlietu ministre

Antonella MULARONI

---

(1)  OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV C 209, 27.7.2001., 1. lpp.

2

(3)  OV L 162, 19.6.1997., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| ĪSTENOJAMIE NOTEIKUMI | ĪSTENOŠANAS TERMIŅŠ
  (KAS PIEMĒROJAMS KOPŠ NOLĪGUMA STĀŠANĀS SPĒKĀ) |
| --- | --- |
| Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana |
| Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšana (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.)
  Ar grozījumiem, kas izdarīti ar: | Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.) |

ĪSTENOJAMIE NOTEIKUMI

ĪSTENOŠANAS TERMIŅŠ

(KAS PIEMĒROJAMS KOPŠ NOLĪGUMA STĀŠANĀS SPĒKĀ)

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšana (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/20/EK, ar ko Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 46. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/20/EK, ar ko Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 46. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

Ar papildinājumiem, kas izdarīti ar:

| | Padomes 2007. gada 6. decembra Lēmumu 2007/845/TI attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.) |
| --- | --- |

Padomes 2007. gada 6. decembra Lēmumu 2007/845/TI attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un identificēšanas jomā (OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.)

| | Komisijas 2006. gada 1. augusta Direktīvu 2006/70/EK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz “politiski ietekmējamas personas” definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos (OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.) |
| --- | --- |

Komisijas 2006. gada 1. augusta Direktīvu 2006/70/EK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz “politiski ietekmējamas personas” definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos (OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.)

| | Labojumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulā (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (OV L 345, 8.12.2006.) (OV L 323, 8.12.2007., 59. lpp.) |
| --- | --- |

Labojumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulā (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (OV L 345, 8.12.2006.) (OV L 323, 8.12.2007., 59. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.)

| | Padomes 2001. gada 26. jūnija Pamatlēmumu 2001/500/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.) |
| --- | --- |

Padomes 2001. gada 26. jūnija Pamatlēmumu 2001/500/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.)

1 gads

Padomes 2000. gada 17. oktobra Lēmums 2000/642/TI par sadarbības pasākumiem starp dalībvalstu finanšu ziņu vākšanas vienībām attiecībā uz informācijas apmaiņu (OV L 271, 24.10.2000., 4. lpp.)

1 gads

Krāpšanas un viltošanas novēršana

Padomes 2001. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.)

1 gads

Padomes 2003. gada 8. decembra Lēmums 2003/861/EK par analīzi un sadarbību attiecībā uz viltotām euro monētām (OV L 325, 12.12.2003., 44. lpp.)

1 gads

Padomes 2004. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 46/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.)

1 gads

Padomes 2000. gada 29. maija Pamatlēmums 2000/383/TI par pastiprinātu aizsardzību, izmantojot kriminālsodus un citas sankcijas, pret naudas viltošanu saistībā ar euro ieviešanu (OV L 140, 14.6.2000., 1. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

Padomes 2001. gada 6. decembra Pamatlēmumu 2001/888/TI, ar ko groza Pamatlēmumu 2000/383/TI par pastiprinātu aizsardzību, izmantojot kriminālsodus un citas sankcijas, pret naudas viltošanu saistībā ar euro ieviešanu (OV L 329, 14.12.2001., 3. lpp.)

1 gads

Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmums 2001/887/TI par euro aizsardzību pret viltošanu (OV L 329, 14.12.2001., 1. lpp.)

1 gads

Padomes 2001. gada 28. maija Pamatlēmums 2001/413/TI par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem (OV L 149, 2.6.2001., 1. lpp.)

1 gads

Noteikumi par euro banknotēm un monētām

Padomes 1998. gada 3. maija Regula (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

Padomes 1999. gada 22. februāra Regulu (EK) Nr. 423/1999, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 52, 27.2.1999., 2. lpp.)

1 gads

Padomes 1999. gada 10. maija Secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu

1 gads

Padomes 1998. gada 23. novembra un 2002. gada 5. novembra Secinājumi par kolekcionāriem paredzētajām monētām

1 gads

Komisijas 2008. gada 19. decembra Ieteikums 2009/23/EK par kopīgām pamatnostādnēm attiecībā uz apgrozībai paredzēto euro monētu emisiju un to valsts pusēm (K(2008) 8625) OV L 9, 14.1.2009., 52. lpp.)

1 gads

Komisijas 2001. gada 22. oktobra Paziņojums 2001/C 318/03 par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (COM(2001) 600 galīgā redakcija) (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.)

1 gads

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 15. decembra Regula (ES) Nr. 1210/2010 par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.)

1 gads

Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 20. marta Pamatnostādne ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.)

1 gads

Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 20. marta Lēmums ECB/2003/4 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 16. lpp.)

1 gads

Padomes 1998. gada 23. novembra Regula (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (OV L 318, 27.11.1998., 4.–7. lpp.)

1 gads

Eiropas Centrālās bankas 2010. gada 16. septembra Lēmums ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010., 1. lpp.)

1 gads

Banku un finanšu tiesības

Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīva 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 241, 2.9.2006., 26.–58. lpp.)

6 gadi

Komisijas 2006. gada 10. augusta Regula (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1.–25. lpp.)

6 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Direktīva 1997/5/EK par pārrobežu pārskaitījumiem (OV L 43, 14.2.1997., 25.–30. lpp.)

6 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (Pārstrādāta versija) (OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/23/EK, ar ko Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 54. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/23/EK, ar ko Direktīvu 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 54. lpp.)

| | Komisijas 2009. gada 7. aprīļa Direktīvu 2009/27/EK, ar ko dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/49/EK groza attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem (OV L 94, 8.4.2009., 97. lpp.) |
| --- | --- |

Komisijas 2009. gada 7. aprīļa Direktīvu 2009/27/EK, ar ko dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/49/EK groza attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem (OV L 94, 8.4.2009., 97. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/76/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai vērtspapirizācijai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi (OV L 329, 14.12.10., 3. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/76/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai vērtspapirizācijai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi (OV L 329, 14.12.10., 3. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

4 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Komisijas 2007. gada 27. marta Direktīvu 2007/18/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK attiecībā uz noteiktu iestāžu iekļaušanu tās piemērošanas darbības jomā vai izslēgšanu no tās un riska darījumiem ar daudzpusējām attīstības bankām (OV L 87, 28.3.2007., 9. lpp.) |
| --- | --- |

Komisijas 2007. gada 27. marta Direktīvu 2007/18/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK attiecībā uz noteiktu iestāžu iekļaušanu tās piemērošanas darbības jomā vai izslēgšanu no tās un riska darījumiem ar daudzpusējām attīstības bankām (OV L 87, 28.3.2007., 9. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/44/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/44/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/24/EK, ar ko Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 38. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/24/EK, ar ko Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 38. lpp.)

| | Komisijas 2009. gada 27. jūlija Direktīvu 2009/83/EK, ar ko groza dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem (OV L 196, 28.7.2009., 14. lpp.) |
| --- | --- |

Komisijas 2009. gada 27. jūlija Direktīvu 2009/83/EK, ar ko groza dažus pielikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/48/EK attiecībā uz riska vadības tehniskajiem noteikumiem (OV L 196, 28.7.2009., 14. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.)

| | Komisijas 2010. gada 9. marta Direktīvu 2010/16/ES, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK attiecībā uz konkrētas iestādes izslēgšanu no piemērošanas jomas (OV L 60, 10.3.2010., 15. lpp) |
| --- | --- |

Komisijas 2010. gada 9. marta Direktīvu 2010/16/ES, ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/48/EK attiecībā uz konkrētas iestādes izslēgšanu no piemērošanas jomas (OV L 60, 10.3.2010., 15. lpp)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/76/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai vērtspapirizācijai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi (OV L 329, 14.12.10., 3. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/76/ES, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK un Direktīvu 2006/49/EK attiecībā uz kapitāla prasībām, kas piemērojamas tirdzniecības portfelim un atkārtotai vērtspapirizācijai, un attiecībā uz atalgojuma politikas uzraudzības pārbaudi (OV L 329, 14.12.10., 3. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

4 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīva 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.)

4 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīva 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.)

Labojumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvā 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV L 319, 5.12.2007.) (OV L 187, 18.7.2009., 5. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Direktīvu 2009/111/EK, ar ko groza Direktīvu 2006/48/EK, Direktīvu 2006/49/EK un Direktīvu 2007/64/EK attiecībā uz bankām, kuras saistītas ar galvenajām iestādēm, dažiem pašu kapitāla posteņiem, lieliem riska darījumiem, uzraudzības pasākumiem un krīzes pārvaldību (OV L 302, 17.11.2009., 97. lpp.)

4 gadi

Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīva 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.)

Labojumi Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvā 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 60, 3.3.1987., 17. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK, ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK, ar ko Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK un 86/635/EEK groza attiecībā uz novērtēšanas noteikumiem, ko piemēro noteiktu veidu sabiedrību, kā arī banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK, ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK, ar ko attiecībā uz noteikta veida sabiedrību, banku un citu finanšu iestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu gada un konsolidētajiem pārskatiem groza Direktīvas 78/660/EEK, 83/349/EEK, 86/635/EEK un 91/674/EEK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/46/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/46/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.)

4 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīvu 2009/14/EK, ar ko Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām groza attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas kavējumu (OV L 68, 13.3.2009., 3. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīvu 2009/14/EK, ar ko Direktīvu 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām groza attiecībā uz seguma līmeni un izmaksas kavējumu (OV L 68, 13.3.2009., 3. lpp.)

4 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīva 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.)

6 gadi

Padomes 1989. gada 13. februāra Direktīva 89/117/EEK par pienākumiem saistībā ar gada pārskata dokumentu publicēšanu, kas attiecas uz tādu kredītiestāžu un finanšu iestāžu kādā dalībvalstī reģistrētām filiālēm, kuru galvenais birojs nav minētajā dalībvalstī (OV L 44, 16.2.1989., 40. lpp.)

6 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīva 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/25/EK, ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/25/EK, ar ko Direktīvu 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 81, 20.3.2008., 40. lpp)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp)

6 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.)

Labojumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 45, 16.2.2005., 18. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvu 2006/31/EK, ar kuru attiecībā uz dažiem termiņiem groza Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvu 2006/31/EK, ar kuru attiecībā uz dažiem termiņiem groza Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/44/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/44/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē (OV L 247, 21.9.2007., 1. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/10/EK, ar kuru Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 33. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/10/EK, ar kuru Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 33. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

Ar papildinājumiem, kas izdarīti ar:

| | Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīvu 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.) |
| --- | --- |

Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīvu 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.)

| | Komisijas 2006. gada 10. augusta Regulu (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.) |
| --- | --- |

Komisijas 2006. gada 10. augusta Regulu (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.)

6 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 924/2009 par pārrobežu maksājumiem Kopienā, ar kuru atceļ Regulu (EK) Nr. 2560/2001 (OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.)

6 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīva 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/44/EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.)

6 gadi

Komisijas 1997. gada 30. jūlija Ieteikums 97/489/EK attiecībā uz darījumiem ar elektronisko maksājumu instrumentiem un jo īpaši attiecībām starp kartes turētāju un emitentu (OV L 208, 2.8.1997., 52. lpp.)

6 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīva 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.)

6 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīva 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/44/EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/44/EK, ar ko Direktīvu 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās un Direktīvu 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem groza attiecībā uz saistītām sistēmām un kredītprasībām (OV L 146, 10.6.2009., 37. lpp.)

| | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

6 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvas 98/26/EK, 2002/87/EK, 2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK, 2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 331, 15.12.2010., 120. lpp.)

4 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.)

4 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.)

4 gadi

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.)

4 gadi

Padomes 2010. gada 17. novembra Regula (ES) Nr. 1096/2010, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (OV L 331, 15.12.2010., 162. lpp.)

4 gadi

Tiesību akti par statistiskās informācijas vākšanu (mandāta 6. panta 1. punkts)

Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/32) (OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

Eiropas Centrālās bankas 2011. gada 25. augusta Regulu (ES) Nr. 883/2011, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/32) (OV L 228, 3.9.2011., 13. lpp.)

4 gadi

Eiropas Centrālās bankas 2001. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 63/2002 par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2001/18) (OV L 10, 12.1.2002., 24. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Eiropas Centrālās bankas 2010. gada 23. jūlija Regulu (ES) Nr. 674/2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2010/7) (OV L 196, 28.7.2010., 23. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2010. gada 23. jūlija Regulu (ES) Nr. 674/2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2010/7) (OV L 196, 28.7.2010., 23. lpp.)

| | Eiropas Centrālās bankas 2009. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 290/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2009/7) (OV L 94, 8.4.2009., 75. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2009. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 290/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2009/7) (OV L 94, 8.4.2009., 75. lpp.)

| | Eiropas Centrālās bankas 2004. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2181/2004, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) par monetāro finanšu iestāžu nozares konsolidēto bilanci un Regulu (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu korporāciju noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2004/21) (OV L 371, 18.12.2004., 42. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2004. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2181/2004, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) par monetāro finanšu iestāžu nozares konsolidēto bilanci un Regulu (EK) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) par statistiku attiecībā uz procentu likmēm, ko monetārās finanšu iestādes piemēro mājsaimniecību un nefinanšu korporāciju noguldījumiem un aizdevumiem (ECB/2004/21) (OV L 371, 18.12.2004., 42. lpp.)

4 gadi

Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 1. augusta Pamatnostādne ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta) (OV L 341, 27.12.2007., 1. lpp.)

Labojums Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 1. augusta Pamatnostādnē ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta) (OV L 84, 26.3.2008., 393. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Pamatnostādni ECB/2008/31, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta redakcija) (OV L 53, 26.2.2009., 76. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Pamatnostādni ECB/2008/31, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta redakcija) (OV L 53, 26.2.2009., 76. lpp.)

| | Eiropas Centrālās bankas 2009. gada 4. decembra Pamatnostādni ECB/2009/23, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (OV L 16, 21.1.2010., 6. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2009. gada 4. decembra Pamatnostādni ECB/2009/23, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (OV L 16, 21.1.2010., 6. lpp.)

| | Eiropas Centrālās bankas 2011. gada 25. augusta Pamatnostādni ECB/2011/13, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (OV L 228, 3.9.2011., 37. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2011. gada 25. augusta Pamatnostādni ECB/2011/13, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (OV L 228, 3.9.2011., 37. lpp.)

4 gadi

Eiropas Centrālās bankas 2002. gada 21. novembra Pamatnostādne ECB/2002/7 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 334, 11.12.2002., 24. lpp.)

Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

| | Eiropas Centrālās bankas 2005. gada 17. novembra Pamatnostādni ECB/2005/13, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2002/7 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām ceturkšņa finanšu kontu jomā (OV L 30, 2.2.2006., 1. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2005. gada 17. novembra Pamatnostādni ECB/2005/13, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2002/7 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām ceturkšņa finanšu kontu jomā (OV L 30, 2.2.2006., 1. lpp.)

| | Eiropas Centrālās bankas 2006. gada 20. aprīļa Pamatnostādni ECB/2006/6, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2002/7 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām ceturkšņa finanšu kontu jomā (OV L 115, 28.4.2006., 46. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2006. gada 20. aprīļa Pamatnostādni ECB/2006/6, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2002/7 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām ceturkšņa finanšu kontu jomā (OV L 115, 28.4.2006., 46. lpp.)

| | Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 15. novembra Pamatnostādni ECB/2007/13, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2002/7 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 311, 29.11.2007., 47. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 15. novembra Pamatnostādni ECB/2007/13, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2002/7 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 311, 29.11.2007., 47. lpp.)

| | Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 26. augusta Pamatnostādni ECB/2008/6, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2002/7 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 259, 27.9.2008., 12. lpp.) |
| --- | --- |

Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 26. augusta Pamatnostādni ECB/2008/6, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2002/7 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 259, 27.9.2008., 12. lpp.)

4 gadi

---

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/18

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6513 – Avenance Italy/Gemeaz Cusin)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 121/03

Komisija 2012. gada 23. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6513. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6513. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/18

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6479 – MNV/Rába)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 121/04

Komisija 2012. gada 11. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6479. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6479. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/19

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6533 – Goldman Sachs/Advent International/TransUnion Corp)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 121/05

Komisija 2012. gada 17. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6533. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32012M6533. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/20

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 25. aprīlis

2012/C 121/06

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3206 |
| JPY | Japānas jena | 107,35 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4399 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,81940 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,8958 |
| CHF | Šveices franks | 1,2018 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,5625 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,804 |
| HUF | Ungārijas forints | 287,83 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6993 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1738 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3765 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3417 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2771 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3016 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2468 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6217 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6440 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 506,66 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,2555 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,3269 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5325 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 149,96 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0408 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,314 |
| RUB | Krievijas rublis | 38,7490 |
| THB | Taizemes bāts | 40,859 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,4784 |
| MXN | Meksikas peso | 17,3461 |
| INR | Indijas rūpija | 69,3910 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3206

JPY

Japānas jena

107,35

DKK

Dānijas krona

7,4399

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,81940

SEK

Zviedrijas krona

8,8958

CHF

Šveices franks

1,2018

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,5625

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,804

HUF

Ungārijas forints

287,83

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6993

PLN

Polijas zlots

4,1738

RON

Rumānijas leja

4,3765

TRY

Turcijas lira

2,3417

AUD

Austrālijas dolārs

1,2771

CAD

Kanādas dolārs

1,3016

HKD

Hongkongas dolārs

10,2468

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6217

SGD

Singapūras dolārs

1,6440

KRW

Dienvidkorejas vona

1 506,66

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,2555

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,3269

HRK

Horvātijas kuna

7,5325

IDR

Indonēzijas rūpija

12 149,96

MYR

Malaizijas ringits

4,0408

PHP

Filipīnu peso

56,314

RUB

Krievijas rublis

38,7490

THB

Taizemes bāts

40,859

BRL

Brazīlijas reāls

2,4784

MXN

Meksikas peso

17,3461

INR

Indijas rūpija

69,3910

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/21

---

Komisijas paziņojums saistībā ar procedūru, kas noteikta Padomes Direktīvas 96/67/EK 1. panta 4. punktā

2012/C 121/07

Saskaņā ar 1. panta 4. punkta noteikumiem Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīvā 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (1), Komisijas pienākums ir informācijas nolūkos publicēt šajā direktīvā minēto lidostu sarakstu.

| | Lidostas, kuru gada apgrozījums 2010. gadā ir lielāks nekā 2 000 000 pasažieru vai 50 000 tonnu kravas pārvadājumu | Citas lidostas, kas 2010. gadā atvērtas komercpārvadājumiem |
| --- | --- | --- |
| Austrija | Wien/Schwechat | Linz, Graz, Salzburg, Klagenfurt, Innsbruck |
| Beļģija | Brussels National, Charleroi–Brussels South, Liège–Bierset, Oostende–Brugge | Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem |
| Bulgārija | Sofia | Varna, Burgas, Plovdiv, Gorna Oriahovitza |
| Kipra | Larnaca | Paphos |
| Čehijas Republika | Praha/Ruzyně | Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Česká Lípa, České Budějovice, Dvůr Králové nad Labem, Frýdlant nad Ostravicí, Havlíčkův Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Hořice, Hosín, Hradec Králové, Hranice, Cheb, Chomutov, Chotěboř, Chrudim, Jaroměř, Jičín, Jihlava, Jindřichův Hradec, Kladno, Klatovy, Kolín, Krnov, Křižanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Mariánské lázně, Medlánky, Mikulovice, Mladá Boleslav, Moravská Třebová, Most, Nové Město nad Metují, Panenský Týnec, Plasy, Podbořany, Policka, Příbram, Přibyslav, Rakovník, Raná, Roudnice, Sazená, Skuteč, Slaný, Soběslav, Staňkov, Strakonice, Strunkovice, Šumperk, Tábor, Točná, Toužím, Ústí nad Orlicí, Velké Pončí, Vlašim, Vrchlabí, Vysoké Mýto, Vyškov, Zábřeh, Zbraslavice, Žamberk |
| Dānija | Copenhagen Airport, Billund Airport | Aalborg Airport, Aarhus Airport, Esbjerg Airport, Bornholm Airport, Karup Airport, Sønderborg Airport, Thisted Airport, Roskilde Airport |
| Igaunija | | Lennart Meri Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare |
| Somija | Helsinki–Vantaa | Enontekiö, Halli, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kauhava, Kemi–Tornio, Kittilä, Kokkola–Pietarsaari, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Oulu, Pori, Savonlinna, Rovaniemi, Tampere–Pirkkala, Turku, Utti, Vaasa, Varkaus, Mikkeli, Seinäjoki |
| Francija | Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille | Pointe-à-Pitre–Le Raizet, Strasbourg Entzheim, Martinique Aimé Césaire, La Réunion Roland Garros, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio Napoléon Bonaparte, Bastia Poretta, Biarritz–Anglet–Bayonne, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Hyères Le Palyvestre, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Grenoble Isère, Carcassonne, Rennes St Jacques, Perpignan–Rivesaltes, Figari Sud Corse, Cayenne Rochambeau, Clermont–Ferrand–Auvergne, Limoges, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix-les-Bains, Dzaoudzi Pamandzi, Metz Nancy Lorraine, St Martin Grand Case, Lorient–Lann–Bihoue, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Île de Ré, St Barthélémy,Dinard–Pleurtuit–St-Malo, Rodez Marcillac, St Pierre Pierrefonds, Quimper–Cornouaille, Tours–Val de Loire, Poitiers–Biard–Futuroscope, Paris Le Bourget, Caen Carpiquet, Béziers–Vias, Deauville Normandie, Annecy–Meythet, Le Havre Octeville, St Pierre–Pointe Blanche, Lannion, Avignon Caumont, Castres Mazamet, Angoulême, Agen La Garenne, Maripasoula, Rouen-Vallée de Seine, Aurillac Tronquières, Brive Souillac, St Etienne Bouthéon, Cannes Mandelieu, Miquelon, Saint Nazaire Montoir, Dijon Bourgogne |
| Vācija | Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Düsseldorf, Frankfurt-Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, Leipzig, München, Nürnberg, Stuttgart, Weeze | Augsburg, Altenburg–Nobitz, Borkum, Braunschweig, Dortmund, Dresden, Erfurt, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Karlsruhe–Baden-Baden, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken
   (2) |
| Grieķija | Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos | Corfu–Kerkyra, Kos, Chania, Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros |
| Ungārija | Budapest Ferihegy | Pécs–Pogány Repülőtér, Győr–Pér Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen |
| Īrija | Dublin Airport, Cork Airport | Shannon Airport, Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport, Waterford Airport |
| Itālija | Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Bergamo Orio al Serio, Venezia Tessera, Catania Fontanarossa, Napoli Capodichino, Bologna Borgo Panigale, Roma–Ciampino, Palermo Punta Raisi, Pisa San Giusto, Cagliari Elmas, Torino Caselle, Verona Villafranca, Bari Palese, Treviso | Firenze, Lamezia Terme, Olbia, Alghero, Genova, Brindisi, Trapani, Trieste, Forlì, Reggio Calabria, Ancona, Pescara, Rimini, Parma, Brescia, Lampedusa, Pantelleria, Cuneo, Perugia, Foggia, Crotone, Bolzano, Elba, Grosseto, Salerno, Albenga, Siena, Taranto, Tortoli |
| Latvija | Starptautiskā lidosta “Rīga“ | Liepājas lidosta, Ventspils lidosta |
| Lietuva | | Vilnius International Airport, Palanga International Airport, Kaunas International Airport, Siauliai Military Airport |
| Luksemburga | Luxembourg–Findel | |
| Malta | Luqa–Malta International Airport | |
| Nīderlande | Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen, Eindhoven | Groningen–Eelde, Rotterdam |
| Polija | Chopina w Warszawie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice, Gdańsk im. Lecha Wałęsy | Wrocław–Strachowice, Poznań–Ławica, Łódź–Lublinek, Szczecin–Goleniów, Bydgoszcz–Szwederowo, Rzeszów–Jasionka, Zielona Góra–Babimost |
| Portugāle | Lisboa, Faro, Oporto, Madeira | Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascais, Lajes. |
| Rumānija | Aeroportul Internațional Henri Coandă–București, Aeroportul Internațional București Băneasa–Aurel Vlaicu | Aeroportul Internațional Timișoara–Traian Vuia, Aeroportul Internațional Mihail Kogălniceanu–Constanța, Aeroportul Arad, Aeroportul George Enescu–Bacău, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iași, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Ștefan cel Mare–Suceava, Aeroportul Târgu Mureș–Transilvania, Aeroportul Tulcea–Delta Dunării, Aeroportul Tuzla |
| Slovākija | | Bratislava, Košice, Piešťany, Sliač, Poprad, Žilina |
| Slovēnija | | Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož |
| Spānija | Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid/Barajas, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Santiago de Compostela, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia | Asturias, Coruña (A), Jerez, Murcia/San Javier, Reus, Vigo, Vitoria, Zaragoza, Albacete, Algeciras/Helipuerto, Almería, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Ciudad Real, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Granada, Hierro (El), Huesca–Pirineos, León, Lleida/Alguaire, Logroño, Melilla, Palma (La), Pamplona, Sabadell, Salamanca, San Sebastián, Santander, Son Bonet, Valladolid |
| Zviedrija | Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta, Stockholm/Bromma | Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors–Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Malmö/Sturup, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänersborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik |
| Apvienotā Karaliste | Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Edinburgh, Birmingham, Glasgow, Bristol, Liverpool, Newcastle, Prestwick, East Midlands International, Southampton, Belfast International, London City, Aberdeen, Belfast City, Leeds Bradford | Barra, Benbecula, Biggin Hill, Blackpool, Bournemouth, Cambridge, Campbeltown, Cardiff Wales, City of Derry, Doncaster Sheffield, Durham Tees Valley, Exeter, Farnborough, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Manston, Newquay, Norwich, Oxford, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree, Wick |

Lidostas, kuru gada apgrozījums 2010. gadā ir lielāks nekā 2 000 000 pasažieru vai 50 000 tonnu kravas pārvadājumu

Citas lidostas, kas 2010. gadā atvērtas komercpārvadājumiem

Austrija

Wien/Schwechat

Linz, Graz, Salzburg, Klagenfurt, Innsbruck

Beļģija

Brussels National, Charleroi–Brussels South, Liège–Bierset, Oostende–Brugge

Antwerpen, Kortrijk–Wevelgem

Bulgārija

Sofia

Varna, Burgas, Plovdiv, Gorna Oriahovitza

Kipra

Larnaca

Paphos

Čehijas Republika

Praha/Ruzyně

Brno/Tuřany, Karlovy Vary, Mnichovo Hradiště, Ostrava Mošnov, Pardubice, Olomouc, Benešov, Broumov, Břeclav, Bubovice, Česká Lípa, České Budějovice, Dvůr Králové nad Labem, Frýdlant nad Ostravicí, Havlíčkův Brod, Hodkovice nad Mohelkou, Hořice, Hosín, Hradec Králové, Hranice, Cheb, Chomutov, Chotěboř, Chrudim, Jaroměř, Jičín, Jihlava, Jindřichův Hradec, Kladno, Klatovy, Kolín, Krnov, Křižanov, Kyjov, Letkov, Letňany, Mariánské lázně, Medlánky, Mikulovice, Mladá Boleslav, Moravská Třebová, Most, Nové Město nad Metují, Panenský Týnec, Plasy, Podbořany, Policka, Příbram, Přibyslav, Rakovník, Raná, Roudnice, Sazená, Skuteč, Slaný, Soběslav, Staňkov, Strakonice, Strunkovice, Šumperk, Tábor, Točná, Toužím, Ústí nad Orlicí, Velké Pončí, Vlašim, Vrchlabí, Vysoké Mýto, Vyškov, Zábřeh, Zbraslavice, Žamberk

Dānija

Copenhagen Airport, Billund Airport

Aalborg Airport, Aarhus Airport, Esbjerg Airport, Bornholm Airport, Karup Airport, Sønderborg Airport, Thisted Airport, Roskilde Airport

Igaunija

Lennart Meri Tallinn, Tartu, Pärnu, Kärdla, Kuressaare

Somija

Helsinki–Vantaa

Enontekiö, Halli, Helsinki–Malmi, Ivalo, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kauhava, Kemi–Tornio, Kittilä, Kokkola–Pietarsaari, Kuopio, Kuusamo, Lappeenranta, Maarianhamina, Oulu, Pori, Savonlinna, Rovaniemi, Tampere–Pirkkala, Turku, Utti, Vaasa, Varkaus, Mikkeli, Seinäjoki

Francija

Paris–CDG, Paris–Orly, Nice–Côte d’Azur, Lyon–Saint Exupéry, Marseille–Provence, Toulouse–Blagnac, Bâle–Mulhouse, Bordeaux–Mérignac, Nantes–Atlantique, Beauvais–Tille

Pointe-à-Pitre–Le Raizet, Strasbourg Entzheim, Martinique Aimé Césaire, La Réunion Roland Garros, Montpellier–Méditerranée, Lille Lesquin, Ajaccio Napoléon Bonaparte, Bastia Poretta, Biarritz–Anglet–Bayonne, Brest–Bretagne, Pau Pyrénées, Hyères Le Palyvestre, Tarbes–Lourdes–Pyrénées, Grenoble Isère, Carcassonne, Rennes St Jacques, Perpignan–Rivesaltes, Figari Sud Corse, Cayenne Rochambeau, Clermont–Ferrand–Auvergne, Limoges, Calvi Ste Catherine, Bergerac Roumanière, Chambéry/Aix-les-Bains, Dzaoudzi Pamandzi, Metz Nancy Lorraine, St Martin Grand Case, Lorient–Lann–Bihoue, Nîmes/Arles Camargue, La Rochelle Île de Ré, St Barthélémy,Dinard–Pleurtuit–St-Malo, Rodez Marcillac, St Pierre Pierrefonds, Quimper–Cornouaille, Tours–Val de Loire, Poitiers–Biard–Futuroscope, Paris Le Bourget, Caen Carpiquet, Béziers–Vias, Deauville Normandie, Annecy–Meythet, Le Havre Octeville, St Pierre–Pointe Blanche, Lannion, Avignon Caumont, Castres Mazamet, Angoulême, Agen La Garenne, Maripasoula, Rouen-Vallée de Seine, Aurillac Tronquières, Brive Souillac, St Etienne Bouthéon, Cannes Mandelieu, Miquelon, Saint Nazaire Montoir, Dijon Bourgogne

Vācija

Berlin–Tegel, Schönefeld, Bremen, Düsseldorf, Frankfurt-Main, Hahn, Hamburg, Hannover–Langenhagen, Köln–Bonn, Leipzig, München, Nürnberg, Stuttgart, Weeze

Augsburg, Altenburg–Nobitz, Borkum, Braunschweig, Dortmund, Dresden, Erfurt, Friedrichshafen, Heringsdorf, Hof–Plauen, Karlsruhe–Baden-Baden, Kassel–Calden, Kiel–Holtenau, Lübeck–Blankensee, Mannheim City, Memmingen, Mönchengladbach, Münster–Osnabrück, Paderborn–Lippstadt, Saarbrücken–Ensheim, Rostock–Laage, Schwerin–Parchim, Siegerland, Westerland–Sylt, Zweibrücken
   (2)

Grieķija

Athens, Iraklio, Thessaloniki, Rodos

Corfu–Kerkyra, Kos, Chania, Zante, Alexandroupoulis, Aktio, Araxos, Kalamata, Kalymnos, Kastoria, Kavala, Kozani, Aghialos, Astypalaia, Chios, Ioannina, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefalonia, Kithira, Leros, Limnos, Mykonos, Milos, Mytilene, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Syros, Sitia, Skiathos, Skyros

Ungārija

Budapest Ferihegy

Pécs–Pogány Repülőtér, Győr–Pér Repülőtér, Fly Balaton Repülőtér Sármellék, Airport Debrecen

Īrija

Dublin Airport, Cork Airport

Shannon Airport, Donegal Airport, Ireland West Airport Knock, Kerry Airport, Galway Airport, Sligo Airport, Waterford Airport

Itālija

Roma–Fiumicino, Milano–Malpensa, Milano–Linate, Bergamo Orio al Serio, Venezia Tessera, Catania Fontanarossa, Napoli Capodichino, Bologna Borgo Panigale, Roma–Ciampino, Palermo Punta Raisi, Pisa San Giusto, Cagliari Elmas, Torino Caselle, Verona Villafranca, Bari Palese, Treviso

Firenze, Lamezia Terme, Olbia, Alghero, Genova, Brindisi, Trapani, Trieste, Forlì, Reggio Calabria, Ancona, Pescara, Rimini, Parma, Brescia, Lampedusa, Pantelleria, Cuneo, Perugia, Foggia, Crotone, Bolzano, Elba, Grosseto, Salerno, Albenga, Siena, Taranto, Tortoli

Latvija

Starptautiskā lidosta “Rīga“

Liepājas lidosta, Ventspils lidosta

Lietuva

Vilnius International Airport, Palanga International Airport, Kaunas International Airport, Siauliai Military Airport

Luksemburga

Luxembourg–Findel

Malta

Luqa–Malta International Airport

Nīderlande

Amsterdam–Schiphol, Maastricht–Aachen, Eindhoven

Groningen–Eelde, Rotterdam

Polija

Chopina w Warszawie, Kraków–Balice, Katowice–Pyrzowice, Gdańsk im. Lecha Wałęsy

Wrocław–Strachowice, Poznań–Ławica, Łódź–Lublinek, Szczecin–Goleniów, Bydgoszcz–Szwederowo, Rzeszów–Jasionka, Zielona Góra–Babimost

Portugāle

Lisboa, Faro, Oporto, Madeira

Ponta Delgada, Porto Santo, Horta, Santa Maria, Graciosa, Pico, São Jorge, Flores, Corvo, Bragança, Vila Real, Cascais, Lajes.

Rumānija

Aeroportul Internațional Henri Coandă–București, Aeroportul Internațional București Băneasa–Aurel Vlaicu

Aeroportul Internațional Timișoara–Traian Vuia, Aeroportul Internațional Mihail Kogălniceanu–Constanța, Aeroportul Arad, Aeroportul George Enescu–Bacău, Aeroportul Baia Mare, Aeroportul Cluj-Napoca, Aeroportul Craiova, Aeroportul Iași, Aeroportul Oradea, Aeroportul Satu Mare, Aeroportul Sibiu, Aeroportul Ștefan cel Mare–Suceava, Aeroportul Târgu Mureș–Transilvania, Aeroportul Tulcea–Delta Dunării, Aeroportul Tuzla

Slovākija

Bratislava, Košice, Piešťany, Sliač, Poprad, Žilina

Slovēnija

Airport Jože Pučnik Ljubljana, Airport Edvard Rusjan Maribor, Airport Portorož

Spānija

Alicante, Barcelona, Bilbao, Fuerteventura, Girona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid/Barajas, Málaga, Menorca, Palma de Mallorca, Santiago de Compostela, Sevilla, Tenerife Norte, Tenerife Sur, Valencia

Asturias, Coruña (A), Jerez, Murcia/San Javier, Reus, Vigo, Vitoria, Zaragoza, Albacete, Algeciras/Helipuerto, Almería, Badajoz, Burgos, Ceuta/Helipuerto, Ciudad Real, Córdoba, Madrid/Cuatro Vientos, Madrid/Torrejón, Gomera (La), Granada, Hierro (El), Huesca–Pirineos, León, Lleida/Alguaire, Logroño, Melilla, Palma (La), Pamplona, Sabadell, Salamanca, San Sebastián, Santander, Son Bonet, Valladolid

Zviedrija

Göteborg–Landvetter, Stockholm–Arlanda, Stockholm/Skavsta, Stockholm/Bromma

Arvidsjaur, Arvika, Borlänge, Eskilstuna, Falköping, Gällivare, Gällivare/Vassare, Gävle, Göteborg/Säve, Hagfors, Halmstad, Hemavan Tärnaby, Hultsfred–Vimmerby, Jönköping, Kalmar, Karlsborg, Karlskoga, Karlstad, Kiruna, Kiruna/Luosajärvi, Kramfors–Sollefteå, Kristianstad, Lidköping, Linköping/Malmen, Linköping/Saab, Ljungbyhed, Luleå/Kallax, Lycksele, Malmö/Sturup, Mora/Siljan, Norrköping/Kungsängen, Oskarshamn, Pajala–Ylläs, Ronneby, Skellefteå, Skövde, Stockholm/Västerås, Storuman, Strömstad/Näsinge, Sundsvall–Härnösand, Sveg, Såtenäs, Söderhamn, Torsby/Fryklanda, Trollhättan–Vänersborg, Umeå, Uppsala, Vidsel, Vilhelmina, Visby, Växjö/Kronoberg, Åre–Östersund, Ängelholm, Örebro, Örnsköldsvik

Apvienotā Karaliste

Heathrow, Gatwick, Stansted, Manchester, Luton, Edinburgh, Birmingham, Glasgow, Bristol, Liverpool, Newcastle, Prestwick, East Midlands International, Southampton, Belfast International, London City, Aberdeen, Belfast City, Leeds Bradford

Barra, Benbecula, Biggin Hill, Blackpool, Bournemouth, Cambridge, Campbeltown, Cardiff Wales, City of Derry, Doncaster Sheffield, Durham Tees Valley, Exeter, Farnborough, Gloucestershire, Humberside, Inverness, Islay, Isles of Scilly, Kirkwall, Lands End, Lerwick, Lydd, Manston, Newquay, Norwich, Oxford, Penzance Heliport, Plymouth, Scatsa, Shoreham, Southend, Stornoway, Sumburgh, Tiree, Wick

---

(1)  OV L 272, 25.10.1996., 36. lpp.

(2)  Lidostas, kas apkalpo mazāk nekā 10 000 pasažieru gadā, sarakstā nav iekļautas.

---

Revīzijas palāta

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/24

---

Īpašais ziņojums Nr. 4/2012 “Vai jūras ostu transporta infrastruktūras līdzfinansēšana no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda ir efektīvs ieguldījums”

2012/C 121/08

Eiropas Revīzijas palāta informē, ka ir publicēts Īpašais ziņojums Nr. 4/2012 “Vai jūras ostu transporta infrastruktūras līdzfinansēšana no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda ir efektīvs ieguldījums”.

Ziņojums ir pieejams lasīšanai vai lejupielādei Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē http://eca.europa.eu

Ziņojumu var saņemt bez maksas drukātā veidā. Tas jāpieprasa Eiropas Revīzijas palātas Ziņojumu sagatavošanas atbalsta nodaļā:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-pasts: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit ‘Audit: Production of Reports’

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-pasts: eca-info@eca.europa.eu

vai jāaizpilda elektroniskā pieprasījuma veidlapa virtuālajā grāmatnīcā EU-Bookshop.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/25

---

Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi par Narvik pašvaldības tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu Narvik Energi AS (“NEAS”)

2012/C 121/09

Ar 2011. gada 14. decembra Lēmumu Nr. 393/11/COL, kas autentiskajā valodā pievienots šim kopsavilkumam, EBTA Uzraudzības iestāde uzsāka procedūru saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi. Norvēģijas iestādes tika informētas, nosūtot tām lēmuma kopiju.

Ar šo EBTA Uzraudzības iestāde aicina EBTA valstis, ES dalībvalstis un ieinteresētās personas viena mēneša laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas iesniegt savas piezīmes par minēto pasākumu, nosūtot tās uz adresi:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard/Belliardstraat 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Piezīmes paziņos Norvēģijas iestādēm. Ieinteresētās personas, kura iesniedz piezīmes, identitāte var tikt neizpausta, ja tiek iesniegts rakstisks lūgums, kurā izklāstīti šāda lūguma iemesli.

KOPSAVILKUMS

Procedūra

Ar 2009. gada 7. janvāra vēstuli tika iesniegta sūdzība pret Narvik pašvaldību (“pašvaldība”) par Narvik pašvaldības tiesību uz koncesijas elektroenerģijas pārdošanu Narvik Energi AS (“NEAS”). Minēto vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2009. gada 14. janvārī (pasākums Nr. 504391).

Iestāde 2009. gada 16. jūlija vēstulē (pasākums Nr. 519710) pieprasīja papildu informāciju no Norvēģijas iestādēm. Norvēģijas iestādes 2009. gada 2. oktobra vēstulē (pasākums Nr. 532247) atbildēja uz informācijas pieprasījumu.

Pasākuma novērtējums

Pamatojoties uz 2000. gada 16. oktobrī noslēgto līgumu starp Narvik pašvaldību un Narvik Energi AS, pašvaldība NEAS par 126 miljoniem Norvēģijas kronu uz 50,5 gadiem pārdeva tās tiesības uz koncesijas elektroenerģiju. Iestāde ir novērtējusi, vai darījums tika veikts saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, t. i., vai pašvaldība tiesības uz koncesijas elektroenerģiju pārdeva par to tirgus vērtību un vai cena un darījuma nosacījumi būtu pieņemami privātam ieguldītājam, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos.

Iestādei ir šaubas par kritēriju attiecīgā līguma salīdzināšanai. Turklāt pastāvēja būtiski regulatīvie un tirgus riski, kas varēja ietekmēt galvenos mainīgos lielumus/pieņēmumus vērtēšanas modeļos, kurus izmantoja tiesību cenas noteikšanai. Līdz ar to vērtības aplēses, kuras veikuši ārēji padomdevēji, svārstās aptuveni no 70 līdz 145 miljoniem Norvēģijas kronu. Šis nosacīti plašais vērtības diapazons varētu norādīt uz to, ka pastāv nenoteiktība attiecībā uz aktīvu patieso tirgus vērtību 50 gadu ilgā laika posmā.

Turklāt Iestāde konstatēja, ka netika rīkota iepriekšēja atklāta konkursa procedūra ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un ka ex-post līgumā netika iekļautas cenas pielāgošanas klauzulas.

Iestāde aicina Norvēģijas iestādes sniegt pietiekamu informāciju, lai pierādītu, ka līgums tika noslēgts saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu un ka tādējādi tas neietver valsts atbalstu.

Secinājums

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Iestādei ir šaubas vai līgums starp pašvaldību un NEAS ir saskaņā ar tirgus ekonomikas ieguldītāja principu, un tādēļ šajā posmā nevar izslēgt, ka iepriekš minētais līgums ietver valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Tādēļ Iestāde nolēma uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar EEZ līguma 1. panta 2. punktu. Ieinteresētās personas tiek aicinātas iesniegt piezīmes viena mēneša laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 393/11/COL

of 14 December 2011

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to Narvik Energi AS

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (‘the Authority’),

HAVING REGARD to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), in particular to Article 61 and Protocol 26 thereof,

HAVING REGARD to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (‘Protocol 3 SCA’), in particular to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 13(1) of Part II,

HAVING REGARD to the Authority’s Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (1).

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

| (1) | By letter dated 7 January 2009, a complaint was filed against Narvik municipality (‘the municipality’) regarding the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to Narvik Energi AS (‘NEAS’). The letter was received and registered by the Authority on 14 January 2009 (Event No 504391). |
| --- | --- |

(1)

By letter dated 7 January 2009, a complaint was filed against Narvik municipality (‘the municipality’) regarding the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to Narvik Energi AS (‘NEAS’). The letter was received and registered by the Authority on 14 January 2009 (Event No 504391).

| (2) | By letter dated 16 July 2009 (Event No 519710), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 2 October 2009 (Event No 532247), the Norwegian authorities replied to the information request. |
| --- | --- |

(2)

By letter dated 16 July 2009 (Event No 519710), the Authority requested additional information from the Norwegian authorities. By letter dated 2 October 2009 (Event No 532247), the Norwegian authorities replied to the information request.

2.   The complaint

| (3) | According to the complaint, on 16 October 2000 the municipality entered into a contract with NEAS for the sale of 128 GWh of annual concession power for a period of 50,5 years. For this, NEAS paid the municipality one upfront lump sum of NOK 126 million. The contract, that was entered into after negotiation between the contracting parties and without a competitive tender procedure, contained no index adjustment or other price adjustment clauses. |
| --- | --- |

(3)

According to the complaint, on 16 October 2000 the municipality entered into a contract with NEAS for the sale of 128 GWh of annual concession power for a period of 50,5 years. For this, NEAS paid the municipality one upfront lump sum of NOK 126 million. The contract, that was entered into after negotiation between the contracting parties and without a competitive tender procedure, contained no index adjustment or other price adjustment clauses.

| (4) | The complainant further alleges that the decision to enter into the contract was adopted by Narvik Municipal Council on the basis of incorrect and/or incomplete information. Allegedly expert reports critical of the duration of the contract and the inherent difficulty in establishing a market price for electricity were not disclosed to the Municipal Council prior to taking the decision to enter into the contract. |
| --- | --- |

(4)

The complainant further alleges that the decision to enter into the contract was adopted by Narvik Municipal Council on the basis of incorrect and/or incomplete information. Allegedly expert reports critical of the duration of the contract and the inherent difficulty in establishing a market price for electricity were not disclosed to the Municipal Council prior to taking the decision to enter into the contract.

| (5) | The complainant argues that the market price for the concession power over the contract period is significantly higher than NOK 126 million. Therefore the contract involves State aid. |
| --- | --- |

(5)

The complainant argues that the market price for the concession power over the contract period is significantly higher than NOK 126 million. Therefore the contract involves State aid.

| (6) | The contract that forms the subject of the complaint is entitled ‘Lease of concession power for a period of 50,5 years ...’ (2). However, throughout this Decision the Authority will refer to the contract as a contract of sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power. The Authority will, in its preliminary assessment, assess not only the contract but also all supplementary agreements to it, as well as any other circumstances surrounding and related to the sale. |
| --- | --- |

(6)

The contract that forms the subject of the complaint is entitled ‘Lease of concession power for a period of 50,5 years ...’ (2). However, throughout this Decision the Authority will refer to the contract as a contract of sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power. The Authority will, in its preliminary assessment, assess not only the contract but also all supplementary agreements to it, as well as any other circumstances surrounding and related to the sale.

3.   Background

3.1.   
  Concession power regime

| (7) | Any municipality which has hydropower production within its borders is entitled to receive an annual amount of concession power from concessionaires for waterfall exploitation. |
| --- | --- |

(7)

Any municipality which has hydropower production within its borders is entitled to receive an annual amount of concession power from concessionaires for waterfall exploitation.

| (8) | The system of concession power is laid down in Section 2(12) of the Industrial Licensing Act (3) and Section 12(15) of the Waterfalls Regulation Act (4). |
| --- | --- |

(8)

The system of concession power is laid down in Section 2(12) of the Industrial Licensing Act (3) and Section 12(15) of the Waterfalls Regulation Act (4).

| (9) | Each municipality’s entitlement to concession power is decided on the basis of its ‘general electric power supply needs’ (5) and can be up to 10 per cent of a plant’s yearly production. The legal basis for the municipalities’ right to concession power, referred to above, states that municipalities may dispose of the concession power as they see fit (irrespective of the fact that the amount to which they are entitled is calculated on the basis of their ‘general electric power supply needs’). |
| --- | --- |

(9)

Each municipality’s entitlement to concession power is decided on the basis of its ‘general electric power supply needs’ (5) and can be up to 10 per cent of a plant’s yearly production. The legal basis for the municipalities’ right to concession power, referred to above, states that municipalities may dispose of the concession power as they see fit (irrespective of the fact that the amount to which they are entitled is calculated on the basis of their ‘general electric power supply needs’).

| (10) | The price paid by the municipalities for the concession power is determined on an annual basis by the Ministry of Energy and Petroleum (MEP). The municipalities also carry the costs of feeding the concession power into the grid. |
| --- | --- |

(10)

The price paid by the municipalities for the concession power is determined on an annual basis by the Ministry of Energy and Petroleum (MEP). The municipalities also carry the costs of feeding the concession power into the grid.

| (11) | The majority of the municipality’s concession power entitlements are due for assessment in 2019. |
| --- | --- |

(11)

The majority of the municipality’s concession power entitlements are due for assessment in 2019.

3.2.   
  Narvik municipality and the contract with Narvik Energi AS

| (12) | Narvik municipality is located in the county of Nordland. NEAS is a company that is active in the production and sale of electricity. NEAS was 100 per cent owned by the municipality until 2001, when the municipality reduced its ownership stake in the company to 50,01 per cent. |
| --- | --- |

(12)

Narvik municipality is located in the county of Nordland. NEAS is a company that is active in the production and sale of electricity. NEAS was 100 per cent owned by the municipality until 2001, when the municipality reduced its ownership stake in the company to 50,01 per cent.

| (13) | In 1999, Narvik municipality had the right to purchase approximately 128 GWh of concession power annually. Approximately 10 per cent of this concession power was generated by NEAS, while the remaining 90 per cent was generated by other hydropower companies within the municipality (in which Narvik municipality had no stake). |
| --- | --- |

(13)

In 1999, Narvik municipality had the right to purchase approximately 128 GWh of concession power annually. Approximately 10 per cent of this concession power was generated by NEAS, while the remaining 90 per cent was generated by other hydropower companies within the municipality (in which Narvik municipality had no stake).

| (14) | Historically, the municipality had sold its concession power to NEAS under short- or longer-term contracts. |
| --- | --- |

(14)

Historically, the municipality had sold its concession power to NEAS under short- or longer-term contracts.

| (15) | After the expiry of a three-year contract on 31 December 1998, the parties could not reach an agreement as to the prolongation of the contract. Until the concession power price for 1999 was published on 26 March 1999, the municipality therefore sold its concession power on a power exchange at spot prices. |
| --- | --- |

(15)

After the expiry of a three-year contract on 31 December 1998, the parties could not reach an agreement as to the prolongation of the contract. Until the concession power price for 1999 was published on 26 March 1999, the municipality therefore sold its concession power on a power exchange at spot prices.

| (16) | In March 1999, with knowledge of the concession power price for that year, the municipality arranged a tender procedure for the sale of its concession power for the remainder of 1999. On 30 March 1999, the Municipal Council sold this concession power to the highest bidder, Kraftinor, for a price of NOK 109,50/MWh. Since the municipality itself paid NOK 111,10/MWh plus feeding costs of NOK 20/MWh for the concession power, the municipality incurred a loss of approximately NOK 2,3 million under this contract (compared to a budgeted surplus of NOK 3,5 million). |
| --- | --- |

(16)

In March 1999, with knowledge of the concession power price for that year, the municipality arranged a tender procedure for the sale of its concession power for the remainder of 1999. On 30 March 1999, the Municipal Council sold this concession power to the highest bidder, Kraftinor, for a price of NOK 109,50/MWh. Since the municipality itself paid NOK 111,10/MWh plus feeding costs of NOK 20/MWh for the concession power, the municipality incurred a loss of approximately NOK 2,3 million under this contract (compared to a budgeted surplus of NOK 3,5 million).

| (17) | According to the Norwegian authorities, electricity prices had been falling for several years and had reached their lowest point in 1998, but had picked up again in 1999. In 1999, the difference between concession power price and market price was, however, relatively small. |
| --- | --- |

(17)

According to the Norwegian authorities, electricity prices had been falling for several years and had reached their lowest point in 1998, but had picked up again in 1999. In 1999, the difference between concession power price and market price was, however, relatively small.

| (18) | Due to the volatile and relatively low electricity spot prices, it was decided in a Municipal Council meeting held on 30 March 1999 that a long-term strategy for the future handling of the municipality’s concession power was to be developed and presented to the Municipal Council in August 1999. |
| --- | --- |

(18)

Due to the volatile and relatively low electricity spot prices, it was decided in a Municipal Council meeting held on 30 March 1999 that a long-term strategy for the future handling of the municipality’s concession power was to be developed and presented to the Municipal Council in August 1999.

| (19) | On 15 October 1999, the municipal administration proposed a strategy for the future handling of the concession power to the Municipal Council executive committee (‘Executive Committee’). |
| --- | --- |

(19)

On 15 October 1999, the municipal administration proposed a strategy for the future handling of the concession power to the Municipal Council executive committee (‘Executive Committee’).

| (20) | On 19 October 1999, the Executive Committee confirmed the proposal of the administration and recommended to the Municipal Council that the overall goal for handling the municipality’s concession power should be ‘to maximize return on a long-term basis in order to obtain a stable planning horizon with less uncertainty from year to year (6).’ The proposed strategy for achieving this goal had four elements:






  1. | Concession power is sold to the highest bidder on long-term contracts with a fixed return, however with adjustment clauses that give additional returns if the prices are substantially higher than the projected prices in the contract period; |
| --- | --- | --- |

(20)

On 19 October 1999, the Executive Committee confirmed the proposal of the administration and recommended to the Municipal Council that the overall goal for handling the municipality’s concession power should be ‘to maximize return on a long-term basis in order to obtain a stable planning horizon with less uncertainty from year to year (6).’ The proposed strategy for achieving this goal had four elements:

1.

Concession power is sold to the highest bidder on long-term contracts with a fixed return, however with adjustment clauses that give additional returns if the prices are substantially higher than the projected prices in the contract period;

| 2. | Concession power is sold under different contracts of different lengths to diversify risk; |
| --- | --- |

2.

Concession power is sold under different contracts of different lengths to diversify risk;

| 3. | The mayor is granted power of attorney to enter into agreements according to the strategy decided by the Municipal Council; and |
| --- | --- |

3.

The mayor is granted power of attorney to enter into agreements according to the strategy decided by the Municipal Council; and

| 4. | Profits from the sale of the concession power is deposited into a fund to be dispersed according to decisions by the Municipal Council. |
| --- | --- |

4.

Profits from the sale of the concession power is deposited into a fund to be dispersed according to decisions by the Municipal Council.

| (21) | The strategy proposal was discussed on 25 November 1999 as Municipal Council Case 99/52 (‘Strategy for handling of concession power’). |
| --- | --- |

(21)

The strategy proposal was discussed on 25 November 1999 as Municipal Council Case 99/52 (‘Strategy for handling of concession power’).

| (22) | The Municipal Council confirmed the recommendation of the Executive Committee with one adjustment, suggested by the mayor and confirmed by way of an amendment to the strategy: instead of the mayor being explicitly ‘granted power of attorney to enter into agreements according to the strategy decided by the Municipal Council’, the final decision stated that ‘as a first step in executing this strategy, NEAS is invited to discuss their interest in the matter as outlined in their letter to the municipality dated 9 November (7).’ |
| --- | --- |

(22)

The Municipal Council confirmed the recommendation of the Executive Committee with one adjustment, suggested by the mayor and confirmed by way of an amendment to the strategy: instead of the mayor being explicitly ‘granted power of attorney to enter into agreements according to the strategy decided by the Municipal Council’, the final decision stated that ‘as a first step in executing this strategy, NEAS is invited to discuss their interest in the matter as outlined in their letter to the municipality dated 9 November (7).’

| (23) | The letter from NEAS dated 9 November questioned the proposed strategy of selling the concession power under different contracts of different lengths to spread risk. Instead, NEAS suggested one long-term contract (‘for example 50 years’ (8)) and was open to including a price adjustment clause in the contract with Narvik Municipality. |
| --- | --- |

(23)

The letter from NEAS dated 9 November questioned the proposed strategy of selling the concession power under different contracts of different lengths to spread risk. Instead, NEAS suggested one long-term contract (‘for example 50 years’ (8)) and was open to including a price adjustment clause in the contract with Narvik Municipality.

| (24) | According to the documentation provided by the Norwegian authorities, NEAS had also proposed this type of contract earlier in the process. In a letter dated 15 April 1999, NEAS had approached the municipality stating its interest in entering into a long-term contract regarding the concession power, primarily through a purchase with an upfront lump sum payment, or alternatively as a long-term lease — suggested initially at 60 years — with annual payments to Narvik Municipality (9). |
| --- | --- |

(24)

According to the documentation provided by the Norwegian authorities, NEAS had also proposed this type of contract earlier in the process. In a letter dated 15 April 1999, NEAS had approached the municipality stating its interest in entering into a long-term contract regarding the concession power, primarily through a purchase with an upfront lump sum payment, or alternatively as a long-term lease — suggested initially at 60 years — with annual payments to Narvik Municipality (9).

| (25) | Aside from the issue of the concession power, there were also discussions about NEAS’ future role in the market, and the municipality’s role as the owner of NEAS (10). |
| --- | --- |

(25)

Aside from the issue of the concession power, there were also discussions about NEAS’ future role in the market, and the municipality’s role as the owner of NEAS (10).

| (26) | According to the Norwegian authorities, NEAS was at the time observing extensive regional consolidation amongst power companies and the entry of national/international operators into local markets. NEAS needed to strengthen its equity base in order to acquire shares in other electricity companies, particularly Nordkraft AS. NEAS had also signed letters of intent with Hålogaland Kraft AS and Vesterålskraft AS, two local power companies, to form a regional production company and a regional energy transportation company. These changes were planned to take effect as of 1 January 2001. In order for NEAS to be able to complete these transactions with a combination of equity and borrowed capital, Narvik Municipality — NEAS’ sole owner — was expected to inject additional equity into NEAS. |
| --- | --- |

(26)

According to the Norwegian authorities, NEAS was at the time observing extensive regional consolidation amongst power companies and the entry of national/international operators into local markets. NEAS needed to strengthen its equity base in order to acquire shares in other electricity companies, particularly Nordkraft AS. NEAS had also signed letters of intent with Hålogaland Kraft AS and Vesterålskraft AS, two local power companies, to form a regional production company and a regional energy transportation company. These changes were planned to take effect as of 1 January 2001. In order for NEAS to be able to complete these transactions with a combination of equity and borrowed capital, Narvik Municipality — NEAS’ sole owner — was expected to inject additional equity into NEAS.

| (27) | On 16 December 1999, the Municipal Council discussed Case 99/65 (‘Sale of equity positions’). |
| --- | --- |

(27)

On 16 December 1999, the Municipal Council discussed Case 99/65 (‘Sale of equity positions’).

| (28) | In this meeting, the Municipal Council assessed both its ownership position in NEAS and the above-mentioned capital needs of NEAS. It was decided that the municipality’s ownership stake in NEAS, the capital needs of NEAS and the handling of concession power, should be assessed jointly by a negotiation team consisting of the mayor, the deputy mayor, the leader of the opposition, as well as the director, the deputy director and the head of procurement of the municipal administration (‘the negotiation team’). The negotiation team was given the responsibility of implementing the decisions in Cases 99/52 and 99/65, and to make a recommendation to the Executive Committee. |
| --- | --- |

(28)

In this meeting, the Municipal Council assessed both its ownership position in NEAS and the above-mentioned capital needs of NEAS. It was decided that the municipality’s ownership stake in NEAS, the capital needs of NEAS and the handling of concession power, should be assessed jointly by a negotiation team consisting of the mayor, the deputy mayor, the leader of the opposition, as well as the director, the deputy director and the head of procurement of the municipal administration (‘the negotiation team’). The negotiation team was given the responsibility of implementing the decisions in Cases 99/52 and 99/65, and to make a recommendation to the Executive Committee.

| (29) | During the winter and spring of 2000, both the municipality and NEAS sought external advice concerning the valuation of the concession power, the implications of the municipality injecting capital into NEAS, as well as the municipality reducing its ownership position in NEAS. |
| --- | --- |

(29)

During the winter and spring of 2000, both the municipality and NEAS sought external advice concerning the valuation of the concession power, the implications of the municipality injecting capital into NEAS, as well as the municipality reducing its ownership position in NEAS.

| (30) | NEAS engaged Arthur Andersen (‘AA’) to make an assessment of the value of the concession power. AA’s report was delivered on 20 May 1999. It estimated a net present value (‘NPV’) of the concession power transferred for 50 years to be in the range of NOK 71,4-117,4 million with a base case value of NOK 87,7 million (11). |
| --- | --- |

(30)

NEAS engaged Arthur Andersen (‘AA’) to make an assessment of the value of the concession power. AA’s report was delivered on 20 May 1999. It estimated a net present value (‘NPV’) of the concession power transferred for 50 years to be in the range of NOK 71,4-117,4 million with a base case value of NOK 87,7 million (11).

| (31) | NEAS also commissioned a value assessment from Deloitte & Touche (‘DT’). In its report dated 3 May 2000, DT estimated the NPV of the concession power, again for 50 years, to be approximately NOK 110-130 million (12). |
| --- | --- |

(31)

NEAS also commissioned a value assessment from Deloitte & Touche (‘DT’). In its report dated 3 May 2000, DT estimated the NPV of the concession power, again for 50 years, to be approximately NOK 110-130 million (12).

| (32) | Narvik Municipality, on the other hand, initially asked Danske Securities (‘DS’) to assess whether Narvik Municipality should transfer its concession power to NEAS as a part of a restructuring process in NEAS, or if Narvik Municipality should sell the power independently. DS concluded, in a report dated 14 February 2000, that there were no economic or strategic reasons for transferring the concession power to NEAS. DS also — ‘on its own initiative’ (13) — made a value assessment of a 50-year contract, and concluded that such a contract had a value in the range of NOK 80-145 million. |
| --- | --- |

(32)

Narvik Municipality, on the other hand, initially asked Danske Securities (‘DS’) to assess whether Narvik Municipality should transfer its concession power to NEAS as a part of a restructuring process in NEAS, or if Narvik Municipality should sell the power independently. DS concluded, in a report dated 14 February 2000, that there were no economic or strategic reasons for transferring the concession power to NEAS. DS also — ‘on its own initiative’ (13) — made a value assessment of a 50-year contract, and concluded that such a contract had a value in the range of NOK 80-145 million.

| (33) | DS was subsequently commissioned to perform a second assessment of the value of the concession power. In order to do so, it contacted three market participants — Statkraft SF, CBF Kraftmegling AS, and Norwegian Energy Brokers AS — and asked how they would value a 50-year concession power contract. Based on the responses, DS concluded, in a report dated 23 February 2000, that the NPV of the concession power was in the range of NOK 100-140 million (14). |
| --- | --- |

(33)

DS was subsequently commissioned to perform a second assessment of the value of the concession power. In order to do so, it contacted three market participants — Statkraft SF, CBF Kraftmegling AS, and Norwegian Energy Brokers AS — and asked how they would value a 50-year concession power contract. Based on the responses, DS concluded, in a report dated 23 February 2000, that the NPV of the concession power was in the range of NOK 100-140 million (14).

| (34) | In addition to external advice, there were also internal assessments made by the head of procurement at the municipality. |
| --- | --- |

(34)

In addition to external advice, there were also internal assessments made by the head of procurement at the municipality.

| (35) | In the first assessment presented to the Executive Committee in October 1999, he concluded that the overall risk for the municipality was high for long-term contracts defined as contracts between 10 and 40 years (15). |
| --- | --- |

(35)

In the first assessment presented to the Executive Committee in October 1999, he concluded that the overall risk for the municipality was high for long-term contracts defined as contracts between 10 and 40 years (15).

| (36) | In his second assessment, presented to the negotiation team on 16 March 2000, various options for handling the concession power were discussed. By this time, however, the negotiation team had narrowed the scope of his mandate (16). |
| --- | --- |

(36)

In his second assessment, presented to the negotiation team on 16 March 2000, various options for handling the concession power were discussed. By this time, however, the negotiation team had narrowed the scope of his mandate (16).

| (37) | Notwithstanding this, in his second assessment, the head of procurement continued to focus on the importance of the length of the contract. His assessment of the marginal value of the entitlement to concession power over time was that ‘... to enter into a very long contract such as 50 years gives very little additional value for us as sellers compared to a shorter contract (for example 20 years with NOK 83 million) (17).’ After internal discussions regarding the advantages and disadvantages of a long-term contract, the negotiation team made its recommendation to the Municipal Council: it recommended a contract with a duration of 50,5 years as appropriate to reduce the municipality’s risk and to provide a long-term planning horizon. |
| --- | --- |

(37)

Notwithstanding this, in his second assessment, the head of procurement continued to focus on the importance of the length of the contract. His assessment of the marginal value of the entitlement to concession power over time was that ‘... to enter into a very long contract such as 50 years gives very little additional value for us as sellers compared to a shorter contract (for example 20 years with NOK 83 million) (17).’ After internal discussions regarding the advantages and disadvantages of a long-term contract, the negotiation team made its recommendation to the Municipal Council: it recommended a contract with a duration of 50,5 years as appropriate to reduce the municipality’s risk and to provide a long-term planning horizon.

| (38) | On 22 May 2000, the Municipal Council decided that the municipality should sell its entitlement to concession power to NEAS for 50,5 years and reduce its ownership in NEAS by as much as 49 percent by the end of 2000 (18). From the information presented by the Norwegian Authorities, the above-mentioned independent expert reports were referred to in the memorandum distributed to the council members prior to taking the decision, but copies of the reports appear not to have been distributed (19). |
| --- | --- |

(38)

On 22 May 2000, the Municipal Council decided that the municipality should sell its entitlement to concession power to NEAS for 50,5 years and reduce its ownership in NEAS by as much as 49 percent by the end of 2000 (18). From the information presented by the Norwegian Authorities, the above-mentioned independent expert reports were referred to in the memorandum distributed to the council members prior to taking the decision, but copies of the reports appear not to have been distributed (19).

| (39) | The contract was entered into on 16 October 2000. The municipality sold its entitlement to annual concession power to NEAS for 50,5 years for the price of NOK 126 million with all attached rights and obligations (20). No price adjustment mechanism was included in the contract, and the price was to be paid as one upfront lump sum. |
| --- | --- |

(39)

The contract was entered into on 16 October 2000. The municipality sold its entitlement to annual concession power to NEAS for 50,5 years for the price of NOK 126 million with all attached rights and obligations (20). No price adjustment mechanism was included in the contract, and the price was to be paid as one upfront lump sum.

| (40) | By a supplementary agreement dated 29 November 2000, the parties agreed that NOK 60 million would be paid to the municipality in cash, whereas the remaining NOK 66 million was to be injected into NEAS (at the time 100 % owned by the Municipality) as an equity contribution in kind. |
| --- | --- |

(40)

By a supplementary agreement dated 29 November 2000, the parties agreed that NOK 60 million would be paid to the municipality in cash, whereas the remaining NOK 66 million was to be injected into NEAS (at the time 100 % owned by the Municipality) as an equity contribution in kind.

| (41) | In 2001, the municipality reduced its ownership in NEAS to 50,01 per cent. |
| --- | --- |

(41)

In 2001, the municipality reduced its ownership in NEAS to 50,01 per cent.

3.3.   
  Comments by the Norwegian authorities

| (42) | The Norwegian Authorities are of the opinion that the contract with NEAS was concluded at market terms and that only the final arrangement regarding how the consideration was to be structured, as reflected in supplementary agreement of 29 November 2000, was influenced by the municipality’s ownership interest in NEAS. The Norwegian Authorities point out that according to the decision of the Municipal Council dated 25 November 1999, it was an absolute precondition for the conclusion of any agreement with NEAS that the power would be sold on market terms (21). |
| --- | --- |

(42)

The Norwegian Authorities are of the opinion that the contract with NEAS was concluded at market terms and that only the final arrangement regarding how the consideration was to be structured, as reflected in supplementary agreement of 29 November 2000, was influenced by the municipality’s ownership interest in NEAS. The Norwegian Authorities point out that according to the decision of the Municipal Council dated 25 November 1999, it was an absolute precondition for the conclusion of any agreement with NEAS that the power would be sold on market terms (21).

| (43) | Since there was considerable uncertainty associated with price developments on both the revenue and cost side, and since there was also certain political uncertainty associated with the concession power regime in general, a long-term contract was deemed to offer the best stability in relation to future revenues. |
| --- | --- |

(43)

Since there was considerable uncertainty associated with price developments on both the revenue and cost side, and since there was also certain political uncertainty associated with the concession power regime in general, a long-term contract was deemed to offer the best stability in relation to future revenues.

| (44) | The Norwegian Authorities further argue that it was appropriate for no price adjustment clause to be included, since the purchase price was paid as one lump sum, and not on an ongoing basis. |
| --- | --- |

(44)

The Norwegian Authorities further argue that it was appropriate for no price adjustment clause to be included, since the purchase price was paid as one lump sum, and not on an ongoing basis.

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid

| (45) | Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
  ‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’ |
| --- | --- |

(45)

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

| (46) | In the following, the Authority will assess the likelihood of whether the municipality has granted State aid to NEAS in connection with the sale of its entitlement to 128 GWh of annual concession power for a period of 50,5 years and at the price of NOK 126 million. |
| --- | --- |

(46)

In the following, the Authority will assess the likelihood of whether the municipality has granted State aid to NEAS in connection with the sale of its entitlement to 128 GWh of annual concession power for a period of 50,5 years and at the price of NOK 126 million.

1.1.   
  Economic advantage

| (47) | When governments make financial transactions and investments, the European Court of Justice has stated that in order to confirm whether a State measure constitutes aid, it is necessary to establish whether the recipient undertaking receives an economic advantage, which it would not have obtained under normal market conditions (22). In order to assess the presence of an economic advantage, the Commission has developed the principle of a (hypothetical) market economy investor (23). |
| --- | --- |

(47)

When governments make financial transactions and investments, the European Court of Justice has stated that in order to confirm whether a State measure constitutes aid, it is necessary to establish whether the recipient undertaking receives an economic advantage, which it would not have obtained under normal market conditions (22). In order to assess the presence of an economic advantage, the Commission has developed the principle of a (hypothetical) market economy investor (23).

| (48) | If the transaction in question was carried out in accordance with the market economy investor principle, i.e., if the municipality sold the entitlement to concession power for its market value, and the price and terms of the transaction would have been acceptable for a prudent private investor operating in a market economy, the transaction would not confer an economic advantage on NEAS and thus not involve the grant of State aid. On the contrary, State aid could be involved if the transaction was not carried out at market price. |
| --- | --- |

(48)

If the transaction in question was carried out in accordance with the market economy investor principle, i.e., if the municipality sold the entitlement to concession power for its market value, and the price and terms of the transaction would have been acceptable for a prudent private investor operating in a market economy, the transaction would not confer an economic advantage on NEAS and thus not involve the grant of State aid. On the contrary, State aid could be involved if the transaction was not carried out at market price.

| (49) | In making this assessment, the Authority cannot replace the municipality’s commercial judgement with its own, which implies that the municipality, as the owner of the concession power right, must enjoy a wide margin of discretion. However, while the Authority fully recognises the right for public authorities to operate in the market on commercial terms, it should be assessed whether a similar agreement would have been concluded by a private market investor. |
| --- | --- |

(49)

In making this assessment, the Authority cannot replace the municipality’s commercial judgement with its own, which implies that the municipality, as the owner of the concession power right, must enjoy a wide margin of discretion. However, while the Authority fully recognises the right for public authorities to operate in the market on commercial terms, it should be assessed whether a similar agreement would have been concluded by a private market investor.

| (50) | An assessment of the price and terms of the contract between the municipality and NEAS should be based on the information available to the municipality at the time of the conclusion of the contract. Generally, an informed ex ante assessment would be sufficient to exclude the presence of State aid, even if the assumptions used in the assessment prove to be wrong with hindsight. |
| --- | --- |

(50)

An assessment of the price and terms of the contract between the municipality and NEAS should be based on the information available to the municipality at the time of the conclusion of the contract. Generally, an informed ex ante assessment would be sufficient to exclude the presence of State aid, even if the assumptions used in the assessment prove to be wrong with hindsight.

| (51) | In the following, the Authority will therefore assess whether a private investor would have entered into a contract to sell the entitlement to 128 GWh of concession power, every year for 50,5 years, for one upfront lump sum payment of NOK 126 million, and without a competitive tender procedure and without including any price adjustment clauses in the contract. |
| --- | --- |

(51)

In the following, the Authority will therefore assess whether a private investor would have entered into a contract to sell the entitlement to 128 GWh of concession power, every year for 50,5 years, for one upfront lump sum payment of NOK 126 million, and without a competitive tender procedure and without including any price adjustment clauses in the contract.

| (52) | Throughout the preliminary assessment, the Authority will be mindful of the context in which the transaction was entered into. From the information provided by the Norwegian Authorities, the Authority understands that at the time the contract was entered into the municipality was in a situation where it needed both access to liquidity (in order to meet its loan obligations), as well as capital to inject into NEAS. |
| --- | --- |

(52)

Throughout the preliminary assessment, the Authority will be mindful of the context in which the transaction was entered into. From the information provided by the Norwegian Authorities, the Authority understands that at the time the contract was entered into the municipality was in a situation where it needed both access to liquidity (in order to meet its loan obligations), as well as capital to inject into NEAS.

1.1.1.   Contract for the sale of the municipality’s entitlement to annual concession power to NEAS

| (53) | As described in section 3.1 of Part I above, the concession power regime gives the municipality the right to purchase 128 GWh of concession power annually, at a price determined by the Ministry of Energy and Petroleum. This price is meant to reflect the long-term costs of a representative power plant, and is presumed in the long run to be lower than the average market prices. |
| --- | --- |

(53)

As described in section 3.1 of Part I above, the concession power regime gives the municipality the right to purchase 128 GWh of concession power annually, at a price determined by the Ministry of Energy and Petroleum. This price is meant to reflect the long-term costs of a representative power plant, and is presumed in the long run to be lower than the average market prices.

| (54) | Municipalities may dispose of this concession power as they see fit, including using it for its own needs or selling the electricity in the market. Furthermore, the municipality can choose to sell the electricity in the spot market (24), or on the basis of short- or longer-term contracts. If the municipality decides to sell the electricity on short- or longer-term contracts it is necessary, in order to exclude State aid, to sell the electricity at market terms. |
| --- | --- |

(54)

Municipalities may dispose of this concession power as they see fit, including using it for its own needs or selling the electricity in the market. Furthermore, the municipality can choose to sell the electricity in the spot market (24), or on the basis of short- or longer-term contracts. If the municipality decides to sell the electricity on short- or longer-term contracts it is necessary, in order to exclude State aid, to sell the electricity at market terms.

| (55) | A point of departure would therefore be to identify any possible market prices (‘benchmark prices’) to which the contract in question could have been compared. Any benchmark price should, ideally, be based on contracts of similar type and duration (25). In this regard, the Authority observes that financial derivatives contracts (26) for the Nordic power markets, as offered by NASDAQ OMX Commodities Europe, are limited to a maximum duration of six years (27). |
| --- | --- |

(55)

A point of departure would therefore be to identify any possible market prices (‘benchmark prices’) to which the contract in question could have been compared. Any benchmark price should, ideally, be based on contracts of similar type and duration (25). In this regard, the Authority observes that financial derivatives contracts (26) for the Nordic power markets, as offered by NASDAQ OMX Commodities Europe, are limited to a maximum duration of six years (27).

| (56) | Reference can also be made to long-term power contracts entered into between electricity companies and energy intensive companies. These contracts are different from financial contracts and thus are not immediately comparable, but it is important to note that the duration of these contracts normally does not exceed 25-30 years, and they usually include price adjustment mechanisms. |
| --- | --- |

(56)

Reference can also be made to long-term power contracts entered into between electricity companies and energy intensive companies. These contracts are different from financial contracts and thus are not immediately comparable, but it is important to note that the duration of these contracts normally does not exceed 25-30 years, and they usually include price adjustment mechanisms.

| (57) | It is not clear from the information provided by the Norwegian authorities whether or not there is a market — and thus benchmark prices — for contracts of similar type and duration as the contract in the present case. If there are no benchmark prices, and thus no well-functioning market for contracts of comparable type and duration, this may be an indication that buyers and/or sellers of concession power find the risk of entering into contracts of this duration too high. However, the long duration of the contract is in itself insufficient to establish that the transaction was not in line with the market economy investor principle. |
| --- | --- |

(57)

It is not clear from the information provided by the Norwegian authorities whether or not there is a market — and thus benchmark prices — for contracts of similar type and duration as the contract in the present case. If there are no benchmark prices, and thus no well-functioning market for contracts of comparable type and duration, this may be an indication that buyers and/or sellers of concession power find the risk of entering into contracts of this duration too high. However, the long duration of the contract is in itself insufficient to establish that the transaction was not in line with the market economy investor principle.

| (58) | Therefore, the Authority must assess the risks and uncertainties involved in the contract in the present case, and ask whether or not these risks have been assessed by the municipality in a manner presumed acceptable to a market investor. In order to do so, it is appropriate to assess at least two sources of uncertainty/risk that affect the market price of the concession power entitlements: regulatory risks and market risks. |
| --- | --- |

(58)

Therefore, the Authority must assess the risks and uncertainties involved in the contract in the present case, and ask whether or not these risks have been assessed by the municipality in a manner presumed acceptable to a market investor. In order to do so, it is appropriate to assess at least two sources of uncertainty/risk that affect the market price of the concession power entitlements: regulatory risks and market risks.

1.1.1.1.   Regulatory risks

| (59) | According to information provided by the Norwegian authorities, the majority of the municipality’s concession power entitlements are due for assessment in 2019. A priori, it is not possible for the Authority to determine what, if any, changes may be made to the regime. However, it is evident that any changes that are made to the entitlements — such as increasing or decreasing the volume of the municipality’s concession power entitlements, changing how the concession power price is calculated or changing the structure of the right to concession power — may affect the market price of concession power entitlements. |
| --- | --- |

(59)

According to information provided by the Norwegian authorities, the majority of the municipality’s concession power entitlements are due for assessment in 2019. A priori, it is not possible for the Authority to determine what, if any, changes may be made to the regime. However, it is evident that any changes that are made to the entitlements — such as increasing or decreasing the volume of the municipality’s concession power entitlements, changing how the concession power price is calculated or changing the structure of the right to concession power — may affect the market price of concession power entitlements.

| (60) | This regulatory risk was identified by two external advisors consulted in the process leading up to the signing of the contract. The municipality instructed law firm Hjort DA (‘Hjort’) to assess inter alia the tax implications of selling the concession power entitlements. Hjort suggested that 50-year contracts are highly unusual, even for the energy sector, and argued that ‘there is therefore reason to be critical about the value judgments that are/will be made, will be able to capture the long period as is suggested (28).’ Hjort also stated that the actual volume of the concession power entitlement may change over time, and pointed to the regulatory risk involved in the review of the concessions. |
| --- | --- |

(60)

This regulatory risk was identified by two external advisors consulted in the process leading up to the signing of the contract. The municipality instructed law firm Hjort DA (‘Hjort’) to assess inter alia the tax implications of selling the concession power entitlements. Hjort suggested that 50-year contracts are highly unusual, even for the energy sector, and argued that ‘there is therefore reason to be critical about the value judgments that are/will be made, will be able to capture the long period as is suggested (28).’ Hjort also stated that the actual volume of the concession power entitlement may change over time, and pointed to the regulatory risk involved in the review of the concessions.

| (61) | The same risks were also reflected in a report from Danske Securities AS (‘DS’), which was commissioned by the municipality to perform a value assessment of the concession power entitlements (the second assessment referred to in section 3.2 of Part I above). DS asked three market participants to put a value on a 50-year concession power contract. It follows from the report that questions could be raised whether Statkraft SF would enter into an agreement longer than until 2019, when the majority of the municipality’s concession power entitlements were due for assessment, because of the risk inherent in this process (29). |
| --- | --- |

(61)

The same risks were also reflected in a report from Danske Securities AS (‘DS’), which was commissioned by the municipality to perform a value assessment of the concession power entitlements (the second assessment referred to in section 3.2 of Part I above). DS asked three market participants to put a value on a 50-year concession power contract. It follows from the report that questions could be raised whether Statkraft SF would enter into an agreement longer than until 2019, when the majority of the municipality’s concession power entitlements were due for assessment, because of the risk inherent in this process (29).

| (62) | Given that 60 per cent of the contract period in the present case is beyond 2019, the market price of a long-term contract such as the one between the municipality and NEAS is exposed to regulatory risk. It is the Authority’s preliminary view that the effects of this risk are ambiguous, ultimately depending on whether or not the changes may be favourable to the beneficiaries of the concession power entitlements. |
| --- | --- |

(62)

Given that 60 per cent of the contract period in the present case is beyond 2019, the market price of a long-term contract such as the one between the municipality and NEAS is exposed to regulatory risk. It is the Authority’s preliminary view that the effects of this risk are ambiguous, ultimately depending on whether or not the changes may be favourable to the beneficiaries of the concession power entitlements.

1.1.1.2.   Market risks

| (63) | In order to establish a market value of an entitlement to 128 GWh of annual concession power, with revenue and costs occurring 50 years into the future, a market investor would normally apply a discounted cash flow analysis (‘DCF’) method. This method projects future cash flows (revenues and costs) and discounts them, using a weighted average cost of capital (‘WACC’) as a discount factor, to arrive at a net present value (‘NPV’) of the future cash flows. Under normal circumstances, this NPV would reflect the market price of the underlying asset. |
| --- | --- |

(63)

In order to establish a market value of an entitlement to 128 GWh of annual concession power, with revenue and costs occurring 50 years into the future, a market investor would normally apply a discounted cash flow analysis (‘DCF’) method. This method projects future cash flows (revenues and costs) and discounts them, using a weighted average cost of capital (‘WACC’) as a discount factor, to arrive at a net present value (‘NPV’) of the future cash flows. Under normal circumstances, this NPV would reflect the market price of the underlying asset.

| (64) | In the current case, there are in particular five variables that affect the NPV of the concession power entitlement: (i) the annual concession power cost, (ii) the cost of feeding electricity into the grid, (iii) the total volume of concession power, (iv) the market price of electricity, and (v) the discount factor. |
| --- | --- |

(64)

In the current case, there are in particular five variables that affect the NPV of the concession power entitlement: (i) the annual concession power cost, (ii) the cost of feeding electricity into the grid, (iii) the total volume of concession power, (iv) the market price of electricity, and (v) the discount factor.

| (65) | The first three variables — the annual concession power cost, the cost of feeding electricity into the grid and the total volume of concession power — are all exposed to the regulatory risk described above. |
| --- | --- |

(65)

The first three variables — the annual concession power cost, the cost of feeding electricity into the grid and the total volume of concession power — are all exposed to the regulatory risk described above.

| (66) | As regards the first variable (the price of the concession power), it appears from the information provided by the Norwegian authorities that this price is reasonably predictable. It is assumed that there will be limited, if any, real increases in the concession power price over the duration of the contract (30). |
| --- | --- |

(66)

As regards the first variable (the price of the concession power), it appears from the information provided by the Norwegian authorities that this price is reasonably predictable. It is assumed that there will be limited, if any, real increases in the concession power price over the duration of the contract (30).

| (67) | Concerning the second variable (the cost of feeding the electricity into the grid), it is the Authority’s understanding that this cost has been relatively constant over time and is predicted to remain steady in real terms over time. In addition, this cost amounts to approximately NOK 0,02 per KWh, and is thus of lesser importance relative to the other variables when calculating the net present value. |
| --- | --- |

(67)

Concerning the second variable (the cost of feeding the electricity into the grid), it is the Authority’s understanding that this cost has been relatively constant over time and is predicted to remain steady in real terms over time. In addition, this cost amounts to approximately NOK 0,02 per KWh, and is thus of lesser importance relative to the other variables when calculating the net present value.

| (68) | As for the third variable (the total volume of concession power available to the municipality), the municipality anticipates a continued right to 128 GWh annually for the foreseeable future, and a constant amount of electricity is also assumed in the valuation models developed by the external advisors. Concerning the volume of electricity, however, the Authority raises two specific questions:






  (i) | whether the contract in question was entered into on the basis of valuations of 128 GWh or 116 GWh (the latter being only the volume of concession power not generated by NEAS itself); and |
| --- | --- | --- |

(68)

As for the third variable (the total volume of concession power available to the municipality), the municipality anticipates a continued right to 128 GWh annually for the foreseeable future, and a constant amount of electricity is also assumed in the valuation models developed by the external advisors. Concerning the volume of electricity, however, the Authority raises two specific questions:

(i)

whether the contract in question was entered into on the basis of valuations of 128 GWh or 116 GWh (the latter being only the volume of concession power not generated by NEAS itself); and

| (ii) | what volume was contractually sold by the municipality to NEAS. |
| --- | --- |

(ii)

what volume was contractually sold by the municipality to NEAS.

| (69) | As regards the first question, both the AA report and the first DT value assessment used 116 GWh, being the concession power generated by electricity companies other than NEAS. The value assessment by DS also used 116 GWh, and they explicitly stated in their final report that:
  ‘... [w]e have assumed a volume of 116 GWh, though we cannot understand the reason why concession power delivered by NEAS itself should not be included in the calculations (31).’ |
| --- | --- |

(69)

As regards the first question, both the AA report and the first DT value assessment used 116 GWh, being the concession power generated by electricity companies other than NEAS. The value assessment by DS also used 116 GWh, and they explicitly stated in their final report that:

‘... [w]e have assumed a volume of 116 GWh, though we cannot understand the reason why concession power delivered by NEAS itself should not be included in the calculations (31).’

| (70) | To illustrate this point, on 4 October 2000 (and thus just prior to signing the contract), NEAS had the value of the concession power reassessed by DT. By this point, DT had concluded that the value of the contract was NOK 150-170 million and not 110-130 million, as stated earlier in May 2000 (32). It appears that this change was partly due to the minor adjustment of some of the assumptions used in the NPV calculation (amongst others the discount factor and the electricity prices), but it was also updated to reflect the value of 128 GWh of concession power and not 116 GWh. This second report was not disclosed to the municipality prior to it entering into the contract. |
| --- | --- |

(70)

To illustrate this point, on 4 October 2000 (and thus just prior to signing the contract), NEAS had the value of the concession power reassessed by DT. By this point, DT had concluded that the value of the contract was NOK 150-170 million and not 110-130 million, as stated earlier in May 2000 (32). It appears that this change was partly due to the minor adjustment of some of the assumptions used in the NPV calculation (amongst others the discount factor and the electricity prices), but it was also updated to reflect the value of 128 GWh of concession power and not 116 GWh. This second report was not disclosed to the municipality prior to it entering into the contract.

| (71) | If incorrect assumptions about the volume have been used when determining the price of the contract, approximately 12 GWh of concession power generated each year by NEAS appear to have been transferred to NEAS without any apparent remuneration to the municipality. An economic advantage could thus have been conferred upon NEAS. |
| --- | --- |

(71)

If incorrect assumptions about the volume have been used when determining the price of the contract, approximately 12 GWh of concession power generated each year by NEAS appear to have been transferred to NEAS without any apparent remuneration to the municipality. An economic advantage could thus have been conferred upon NEAS.

| (72) | As regards the second question, the Authority finds reason to point out an apparent uncertainty as regards how the risk of future changes in the volume of concession power would be handled between the contracting parties. |
| --- | --- |

(72)

As regards the second question, the Authority finds reason to point out an apparent uncertainty as regards how the risk of future changes in the volume of concession power would be handled between the contracting parties.

| (73) | Concession power is defined in the contract as the total volume of concession power to which the municipality is entitled from the three current concessionaires (Article 1) (33). This suggests that the risk of any changes in the volume is transferred to NEAS. However, it is stipulated in Article 2 that in total the concession power is 128 GWh annually, which leaves open the question of what happens if that volume of the concession power entitlement is increased or decreased in the future. |
| --- | --- |

(73)

Concession power is defined in the contract as the total volume of concession power to which the municipality is entitled from the three current concessionaires (Article 1) (33). This suggests that the risk of any changes in the volume is transferred to NEAS. However, it is stipulated in Article 2 that in total the concession power is 128 GWh annually, which leaves open the question of what happens if that volume of the concession power entitlement is increased or decreased in the future.

| (74) | The two remaining variables — i.e. the market price of electricity and the discount factor — greatly impact the net present value of the concession power entitlement. These two variables were identified by DT as the factors to which the value estimates of the entitlement were especially sensitive to marginal adjustments. |
| --- | --- |

(74)

The two remaining variables — i.e. the market price of electricity and the discount factor — greatly impact the net present value of the concession power entitlement. These two variables were identified by DT as the factors to which the value estimates of the entitlement were especially sensitive to marginal adjustments.

| (75) | The fourth variable (the market price of electricity) is considered to be highly volatile, resulting in uncertainty about future price developments, in particular over time. This is reflected in the fact that the expert reports referred to above only project future electricity prices approximately 10 years forward, beyond which electricity prices are assumed constant in real terms (34). This uncertainty of future electricity prices is, as mentioned previously, also reflected in the fact that financial contracts on the Nordic power markets are limited to a maximum duration of six years. |
| --- | --- |

(75)

The fourth variable (the market price of electricity) is considered to be highly volatile, resulting in uncertainty about future price developments, in particular over time. This is reflected in the fact that the expert reports referred to above only project future electricity prices approximately 10 years forward, beyond which electricity prices are assumed constant in real terms (34). This uncertainty of future electricity prices is, as mentioned previously, also reflected in the fact that financial contracts on the Nordic power markets are limited to a maximum duration of six years.

| (76) | The fifth variable (the discount rate) used in the present value calculations is the weighted average cost of capital, which is meant to capture the riskiness of the cash flows. The discount rate reflects both the time value of money (investors normally have a time preference and would rather have cash up front than having to wait, therefore they must be compensated for this delay), as well as a risk premium. Moreover, and similarly to the fourth variable (the market price of electricity), it may be difficult to accurately predict, for example, inflation and interest rates 50 years into the future (35). |
| --- | --- |

(76)

The fifth variable (the discount rate) used in the present value calculations is the weighted average cost of capital, which is meant to capture the riskiness of the cash flows. The discount rate reflects both the time value of money (investors normally have a time preference and would rather have cash up front than having to wait, therefore they must be compensated for this delay), as well as a risk premium. Moreover, and similarly to the fourth variable (the market price of electricity), it may be difficult to accurately predict, for example, inflation and interest rates 50 years into the future (35).

| (77) | To illustrate the importance of the above variables in the valuation process, DT estimated that a one per cent increase in the return on capital requirement (WACC) would reduce the value of the concession power entitlement by NOK 22 million, while a one per cent reduction in the return on capital requirement would increase the value by NOK 29 million (36). The value was also very sensitive to changes in electricity spot prices: a NOK 0,01 change in real spot prices over a 10 year period relative to the estimated prices in the model would change the value by NOK 16 million (37). |
| --- | --- |

(77)

To illustrate the importance of the above variables in the valuation process, DT estimated that a one per cent increase in the return on capital requirement (WACC) would reduce the value of the concession power entitlement by NOK 22 million, while a one per cent reduction in the return on capital requirement would increase the value by NOK 29 million (36). The value was also very sensitive to changes in electricity spot prices: a NOK 0,01 change in real spot prices over a 10 year period relative to the estimated prices in the model would change the value by NOK 16 million (37).

| (78) | As a result, the value estimates by the external advisors ranged from approximately NOK 70 million to NOK 145 million (38). The relatively large range indicates uncertainty about the actual market value of the concession power entitlement over a period of 50 years. |
| --- | --- |

(78)

As a result, the value estimates by the external advisors ranged from approximately NOK 70 million to NOK 145 million (38). The relatively large range indicates uncertainty about the actual market value of the concession power entitlement over a period of 50 years.

1.1.1.3.   Competitive tender ex ante and/or price adjustment clauses ex post (‘safety valves’)

| (79) | In the absence of benchmark prices against which the contract in question could be compared, and in light of the uncertainty concerning key variables/assumptions in the valuation models used to assess the value of the concession power entitlement, the Authority questions whether a market investor would have taken further steps to establish the market value. |
| --- | --- |

(79)

In the absence of benchmark prices against which the contract in question could be compared, and in light of the uncertainty concerning key variables/assumptions in the valuation models used to assess the value of the concession power entitlement, the Authority questions whether a market investor would have taken further steps to establish the market value.

| (80) | One way to increase the likelihood that the municipality sold the concession power at market prices would have been to use a competitive and unconditional tender procedure. A competitive bidding process would have allowed the market value of the concession power entitlement to be determined ex ante. Moreover, if the municipality allowed interested parties to make bids without stipulating a fixed duration, this would more likely have revealed the true market price of the underlying assets over the lifetime of the asset, which may have revealed whether a 50-year contract was the optimal length in order to ‘maximize return on a long-term basis (39).’ |
| --- | --- |

(80)

One way to increase the likelihood that the municipality sold the concession power at market prices would have been to use a competitive and unconditional tender procedure. A competitive bidding process would have allowed the market value of the concession power entitlement to be determined ex ante. Moreover, if the municipality allowed interested parties to make bids without stipulating a fixed duration, this would more likely have revealed the true market price of the underlying assets over the lifetime of the asset, which may have revealed whether a 50-year contract was the optimal length in order to ‘maximize return on a long-term basis (39).’

| (81) | The Authority has, in that regard, taken note of the decision by the Municipal Council of 25 November 1999, in which a competitive tender procedure was expected to be part of the strategy when selling the concession power rights:
  ‘Concession power is sold to the highest bidder on long-term contracts with a fixed return ... Concession power is sold under different contracts with different length to diversify risk.’ (underlining by the Authority) |
| --- | --- |

(81)

The Authority has, in that regard, taken note of the decision by the Municipal Council of 25 November 1999, in which a competitive tender procedure was expected to be part of the strategy when selling the concession power rights:

‘Concession power is sold to the highest bidder on long-term contracts with a fixed return ... Concession power is sold under different contracts with different length to diversify risk.’ (underlining by the Authority)

| (82) | If the municipality had sold the entitlement to the highest bidder, potentially to a company other than NEAS, it would seem that the municipality would subsequently still have capital available to inject into NEAS, which was part of the reason for selling it in the first place. |
| --- | --- |

(82)

If the municipality had sold the entitlement to the highest bidder, potentially to a company other than NEAS, it would seem that the municipality would subsequently still have capital available to inject into NEAS, which was part of the reason for selling it in the first place.

| (83) | In addition to using a competitive tender process, another way to safeguard that the transaction was carried out at market terms would have been to require some form of price adjustment clause in the contract ex-post, to provide for potential fluctuations in electricity prices resulting in them deviating significantly from the forecasted prices used in the valuation models. This would also have been in line with the decision of 25 November 1999, that was the foundation of the transaction, in which it was stated that:
  ‘Concession power is sold ... with adjustment clauses that gives additional returns if the prices are substantially higher than the projected prices in the contract period.’ (underlining by the Authority) |
| --- | --- |

(83)

In addition to using a competitive tender process, another way to safeguard that the transaction was carried out at market terms would have been to require some form of price adjustment clause in the contract ex-post, to provide for potential fluctuations in electricity prices resulting in them deviating significantly from the forecasted prices used in the valuation models. This would also have been in line with the decision of 25 November 1999, that was the foundation of the transaction, in which it was stated that:

‘Concession power is sold ... with adjustment clauses that gives additional returns if the prices are substantially higher than the projected prices in the contract period.’ (underlining by the Authority)

| (84) | Accordingly, it is the Authority’s preliminary view that the lack of competitive tender procedure and/or the insertion of price adjustment clauses in the contract entails that we cannot exclude that the transaction involved State aid. |
| --- | --- |

(84)

Accordingly, it is the Authority’s preliminary view that the lack of competitive tender procedure and/or the insertion of price adjustment clauses in the contract entails that we cannot exclude that the transaction involved State aid.

1.1.1.4.   Conclusion

| (85) | In light of the information provided by the Norwegian authorities, the Authority is in doubt whether the terms of the contract between the municipality and NEAS concerning the sale of the entitlement to annual concession power for 50,5 years for the sum of NOK 126 million can be considered in line with the market economy investor principle. Therefore, the Authority cannot rule out that an advantage was granted to NEAS as a result of this transaction. If the entitlement was sold for a price below its market value, an economic advantage was granted to NEAS. |
| --- | --- |

(85)

In light of the information provided by the Norwegian authorities, the Authority is in doubt whether the terms of the contract between the municipality and NEAS concerning the sale of the entitlement to annual concession power for 50,5 years for the sum of NOK 126 million can be considered in line with the market economy investor principle. Therefore, the Authority cannot rule out that an advantage was granted to NEAS as a result of this transaction. If the entitlement was sold for a price below its market value, an economic advantage was granted to NEAS.

1.2.   
  Presence of State resources

| (86) | The Authority understands that the price of NOK 126 million was paid by NEAS to the Municipality of Narvik by way of NOK 60 million paid to the municipality in cash, and NOK 66 million injected into NEAS (at the time 100 % owned by the Municipality) as an equity contribution in kind. |
| --- | --- |

(86)

The Authority understands that the price of NOK 126 million was paid by NEAS to the Municipality of Narvik by way of NOK 60 million paid to the municipality in cash, and NOK 66 million injected into NEAS (at the time 100 % owned by the Municipality) as an equity contribution in kind.

| (87) | If the price NEAS paid for the entitlement was lower than the actual market price of the asset, the difference would represent foregone revenue for the municipality. |
| --- | --- |

(87)

If the price NEAS paid for the entitlement was lower than the actual market price of the asset, the difference would represent foregone revenue for the municipality.

1.3.   
  Favouring certain undertakings or the production of certain goods

| (88) | A selective economic advantage is considered to exist when it is found that a measure does not apply generally to all the undertakings in an EEA State (40). In the present case, the aid measure appears to be selective in that it favours NEAS in comparison to other undertakings as only NEAS signed the contract with the municipality. The contract was the result of individual negotiations between the municipality and NEAS. |
| --- | --- |

(88)

A selective economic advantage is considered to exist when it is found that a measure does not apply generally to all the undertakings in an EEA State (40). In the present case, the aid measure appears to be selective in that it favours NEAS in comparison to other undertakings as only NEAS signed the contract with the municipality. The contract was the result of individual negotiations between the municipality and NEAS.

1.4.   
  Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

| (89) | The measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties of the EEA Agreement in order to be State aid. |
| --- | --- |

(89)

The measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties of the EEA Agreement in order to be State aid.

| (90) | A support measure granted by the State would strengthen the position of NEAS vis-à-vis other undertakings that are competitors active in the same business areas of production and sale of electricity. Any grant of aid strengthens the position of the beneficiary vis-à-vis its competitors and accordingly distorts competition within the meaning of Article 61(1) EEA. To the extent that the company is active in areas subject to intra-EEA trade, the requirements of Article 61(1) EEA for a measure to constitute State aid are fulfilled. |
| --- | --- |

(90)

A support measure granted by the State would strengthen the position of NEAS vis-à-vis other undertakings that are competitors active in the same business areas of production and sale of electricity. Any grant of aid strengthens the position of the beneficiary vis-à-vis its competitors and accordingly distorts competition within the meaning of Article 61(1) EEA. To the extent that the company is active in areas subject to intra-EEA trade, the requirements of Article 61(1) EEA for a measure to constitute State aid are fulfilled.

| (91) | According to a report by the power exchange Nord Pool (41), by the year 2000 there was a well-functioning Nordic power market. An effect on trade between the Contracting Parties as a result of the aid measure cannot, therefore, be excluded. |
| --- | --- |

(91)

According to a report by the power exchange Nord Pool (41), by the year 2000 there was a well-functioning Nordic power market. An effect on trade between the Contracting Parties as a result of the aid measure cannot, therefore, be excluded.

2.   Procedural requirements

| (92) | Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’. |
| --- | --- |

(92)

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

| (93) | The Norwegian authorities did not notify the contract between the municipality of Narvik and NEAS to the Authority. Therefore, the Authority concludes that if the measure constitutes State aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA. |
| --- | --- |

(93)

The Norwegian authorities did not notify the contract between the municipality of Narvik and NEAS to the Authority. Therefore, the Authority concludes that if the measure constitutes State aid, the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 SCA.

3.   Compatibility of the aid

| (94) | Measures caught by Article 61(1) EEA are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) EEA. |
| --- | --- |

(94)

Measures caught by Article 61(1) EEA are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation under Article 61(2) or (3) EEA.

| (95) | Article 61(2) EEA is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Nor does Article 61(3)(a) or Article 61(3)(b) EEA apply to the present case. Furthermore, the aid does not appear to facilitate the development of certain economic activities or certain economic areas, further to Article 61(3)(c) EEA. |
| --- | --- |

(95)

Article 61(2) EEA is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Nor does Article 61(3)(a) or Article 61(3)(b) EEA apply to the present case. Furthermore, the aid does not appear to facilitate the development of certain economic activities or certain economic areas, further to Article 61(3)(c) EEA.

| (96) | The Authority has so far not received any information that would indicate that the sale of concession power to NEAS is compatible with Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority therefore doubts that the transaction under assessment can be justified under the State aid provisions of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(96)

The Authority has so far not received any information that would indicate that the sale of concession power to NEAS is compatible with Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority therefore doubts that the transaction under assessment can be justified under the State aid provisions of the EEA Agreement.

4.   Conclusion

| (97) | On the basis of the facts and assessment above, the Authority cannot exclude the possibility that the contract relating to the sale by Narvik municipality of its entitlement to annual concession power for 50,5 years to Narvik Energi AS, for the sum of NOK 126 million, constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that this measure can be regarded as complying with Article 61(2) or (3) of the EEA Agreement. The Authority thus doubts that the measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(97)

On the basis of the facts and assessment above, the Authority cannot exclude the possibility that the contract relating to the sale by Narvik municipality of its entitlement to annual concession power for 50,5 years to Narvik Energi AS, for the sum of NOK 126 million, constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that this measure can be regarded as complying with Article 61(2) or (3) of the EEA Agreement. The Authority thus doubts that the measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (98) | Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement. |
| --- | --- |

(98)

Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3 SCA, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

| (99) | In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision. The Authority specifically asks the Norwegian Authorities to reply to the two questions raised in paragraphs 68 to 73 of this Decision. |
| --- | --- |

(99)

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 SCA, invites the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision. The Authority specifically asks the Norwegian Authorities to reply to the two questions raised in paragraphs 68 to 73 of this Decision.

| (100) | In light of the foregoing considerations, the Authority requests the Norwegian authorities, within one month of receipt of this Decision, to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to NEAS. |
| --- | --- |

(100)

In light of the foregoing considerations, the Authority requests the Norwegian authorities, within one month of receipt of this Decision, to provide all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the sale of Narvik municipality’s entitlement to concession power to NEAS.

| (101) | The Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipient of the aid immediately. |
| --- | --- |

(101)

The Authority invites the Norwegian authorities to forward a copy of this Decision to the potential recipient of the aid immediately.

| (102) | The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to the provisions of Protocol 3 SCA, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiary will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of law, |
| --- | --- |

(102)

The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to the provisions of Protocol 3 SCA, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiary will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of law,

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The formal investigation procedure, provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, is initiated against Norway regarding the sale of Narvik municipality’s entitlement to annual concession power for 50,5 years to Narvik Energi AS, for the sum of NOK 126 million.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month of the notification of this Decision.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide, within one month of the notification of this Decision, all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English version of this Decision is authentic.

Done at Brussels, 14 December 2011.

For the EFTA Surveillance Authority

Oda Helen SLETNES

President

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

College Member

---

(1)  Decision 195/04/COL, 14.7.2004 published in OJ C 139, 25.5.2006, p. 57 and EEA Supplement No 26, 25.5.2006, p. 1 as amended by Decision 319/05/COL, 14.12.2005 published in OJ C 286, 23.11.2006, p. 9 and EEA Supplement No 57, 23.11.2006, p. 31.

1

(2)  Event No 532254, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 1: ‘Avtale mellom Narvik kommune og Narvik Energi AS om leie av konsesjonskraft for en periode av 50,5 år og om at konsesjonskraften anvendes som tinginnskudd ved aksjekapitalutvidelse i Narvik Energi AS.’

2

(3)  http://www.regjeringen.no/Upload/OED/Vedlegg/Lover%20og%20reglement/Act_No_16_of_14_-December_1917.pdf

3

(4)  http://www.regjeringen.no/Upload/OED/Vedlegg/Lover%20og%20reglement/Act_No_17%20of_14_-December_1917.pdf

4

(5)  According to the Norwegian Water Resources and Energy Directorate, this includes electric power for industry, agriculture and households, but not power for power intensive industries and wood conversion.

5

(6)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 13: ‘Narvik kommunens konsesjonskraft håndteres ut fra hva som gir størst mulig avkastning på lang sikt. Målet er samtidig å gi kommunen en mer stabil planleggingshorisont gjennom å redusere usikkerheten fra år til år.’

6

(7)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 6.

7

(8)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 12.

8

(9)  Event No 532249, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 7.

9

(10)  See footnote 8.

10

(11)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 1 onwards.

11

(12)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 38 onwards.

12

(13)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 28.

13

(14)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 16 onwards.

14

(15)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 14 onwards.

15

(16)  His mandate was narrowed to only assessing, inter alia, risk, time to settlement, tax implications and profit maximization for three scenarios (all involving Narvik Municipality transferring the concession power right to NEAS for a 50-year period and Narvik Municipality reducing its ownership stake in NEAS from 100 per cent to 51 per cent).

16

inter alia

(17)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 27.

17

(18)  See footnote 11.

18

(19)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 6.

19

(20)  Event No 532254, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 1 onwards.

20

(21)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 22.

21

(22)  Case C-39/94 SFEI v La Poste [2006] ECR I-3547, para. 60.

22

SFEI

La Poste

(23)  The market economy investor principle is described in more depth in the Authority’s guidelines for State aid to public enterprises in the manufacturing sector and public authorities holdings.

23

(24)  Spot market transactions through an electricity exchange are presumed not to include State aid because the market price is determined efficiently in a competitive market.

24

(25)  Namely, bilateral wholesale concession power contracts entered into prior to or around the same time.

25

(26)  Futures, forward, option and CfD.

26

(27)  http://www.nasdaqomxcommodities.com/about/

27

(28)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 32.

28

(29)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 17.

29

(30)  Price is only adjusted for expected inflation (CPI) To illustrate this point, in their valuation model DT adjusted the concession power price with 75 per cent of CPI over the life of the contract in their base case, and simulated results at 50 and 100 per cent of CPI respectively, to assess the sensitivity of the value assessment to changes in this assumption.

30

(31)  See footnote 13.

31

(32)  Event No 532253, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 1 onwards.

32

(33)  Statkraft SF, Nordkraft AS and NEAS.

33

(34)  Price only adjusted for expected inflation (CPI).

34

(35)  This is reflected in the fact that both SSB and the Norwegian Central Bank only make predictions on economic indicators such as inflation and interest rates approximately 5-10 years forward, see for example: http://www.norgesbank.no/pages/87289/Figurer_foredrag_reg_nett_11_11_2011.pdf

35

(36)  Event No 532252, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 41.

36

(37)  See footnote 32.

37

(38)  Excluding the last study by DT, which estimated a value in the range of NOK 150-170 million.

38

(39)  Event No 532250, Enclosure to the Norwegian authorities’ letter of 2.10.2009, p. 13. This would be important because the independent advisers involved in the valuation process only assessed the value of the concession power for a period of 50 years, and did not necessarily assess how to ‘maximize return on a long-term basis.’

39

(40)  Case C-256/97 DM Transport SA [1999] ECR I-3913, para. 27.

40

DM Transport SA

(41)  Nord Pool, ‘Trade at Nord Pool ASA’s financial market’, 8 March 2010, http://www.nasdaqomxcommodities.com/digitalAssets/69/69445_tradenordpoolfinancialmarket.pdf

41

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO)

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/38

---

PAZIŅOJUMS PAR ATKLĀTU KONKURSU

2012/C 121/10

Eiropas Personāla atlases birojs (EPSO) rīko atklāto konkursu:

EPSO/AD/232/12 – nodaļas vadītājs (AD 12), kura galvenā valoda ir bulgāru valoda, juridisku tekstu tulkošanas jomā

Paziņojums par konkursu ir publicēts tikai bulgāru valodā
  Oficiālā Vēstneša C sērijā 121 A 2012. gada 26. aprīlī.

Sīkāka informācija atrodama EPSO tīmekļa vietnē http://eu-careers.eu

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 26.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 121/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 121/39

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2012/C 121/11

| 1. | Komisija 2012. gada 17. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums AGC Glass Europe SA, (“AGC”, Beļģija), ko kontrolē Asahi Glass Co., Ltd (“Asahi”, Japāna), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumiem Interpane International Glas GmbH (Vācija) un Interpane Glass Holding AG (Šveice) (kopā saukti “Interpane”), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2012. gada 17. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums AGC Glass Europe SA, (“AGC”, Beļģija), ko kontrolē Asahi Glass Co., Ltd (“Asahi”, Japāna), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumiem Interpane International Glas GmbH (Vācija) un Interpane Glass Holding AG (Šveice) (kopā saukti “Interpane”), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums AGC: plakanā stikla ražošana un pārstrāde celtniecības, automobiļu, saules enerģijas un specializētajām nozarēm, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums AGC: plakanā stikla ražošana un pārstrāde celtniecības, automobiļu, saules enerģijas un specializētajām nozarēm,

| — | uzņēmums Asahi: stikla ražošana, elektronika, ekrānu ražošana, ķīmisko produktu un keramikas izstrādājumu ražošana un citas darbības, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Asahi: stikla ražošana, elektronika, ekrānu ražošana, ķīmisko produktu un keramikas izstrādājumu ražošana un citas darbības,

| — | uzņēmums Interpane: arhitektūrā izmantojamā stikla ražošana un pārstrāde. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Interpane: arhitektūrā izmantojamā stikla ražošana un pārstrāde.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6557 – AGC Glass Europe/Interpane International Glas uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---