# Úřední věstník C 101/2012

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2012.101.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 101 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 554. dubna 2012 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2012.101.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 101

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 554. dubna 2012

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2012/C 101/01 | Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 101/02 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  ) | 4 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2012/C 101/01

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

1

2012/C 101/02

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2012/C 101/03 | Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 1,00 % 1. dubna 2012 – Směnné kurzy vůči euru | 5 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2012/C 101/03

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 1,00 % 1. dubna 2012 – Směnné kurzy vůči euru

5

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2012/C 101/04 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 6 |
| 2012/C 101/05 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 13 |

V   Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

2012/C 101/04

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

6

2012/C 101/05

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 4.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/1

---

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2012/C 101/01

| Datum přijetí rozhodnutí | 28.12.2011 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.34122 (11/N) |
| Členský stát | Řecko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme |
| Právní základ | Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’ |
| Název opatření | Konkrétní podpora v rámci schváleného režimu |
| Cíl | Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství |
| Forma podpory | Rekapitalizace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 380 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | — |
| Hospodářská odvětví | Finanční zprostředkovatelství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ministry of Finance |
| Nikis 5-7 |
| 101 65 Athens |
| GREECE |

Datum přijetí rozhodnutí

28.12.2011

Odkaz na číslo státní podpory

SA.34122 (11/N)

Členský stát

Řecko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme

Právní základ

Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’

Název opatření

Konkrétní podpora v rámci schváleného režimu

Cíl

Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství

Forma podpory

Rekapitalizace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 380 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

—

Hospodářská odvětví

Finanční zprostředkovatelství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ministry of Finance

Nikis 5-7

101 65 Athens

GREECE

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 6.2.2012 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.34148 (11/N) |
| Členský stát | Řecko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας
  Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Právní základ | Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας
  Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství |
| Forma podpory | Jiné formy účasti soukromého kapitálu |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 10 000 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | do 30.6.2012 |
| Hospodářská odvětví | Finanční zprostředkovatelství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Ypourgeio Oikonomikwn |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Datum přijetí rozhodnutí

6.2.2012

Odkaz na číslo státní podpory

SA.34148 (11/N)

Členský stát

Řecko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Právní základ

Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství

Forma podpory

Jiné formy účasti soukromého kapitálu

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 10 000 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

do 30.6.2012

Hospodářská odvětví

Finanční zprostředkovatelství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Ypourgeio Oikonomikwn

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 6.2.2012 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní podpory | SA.34149 (11/N) |
| Členský stát | Řecko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας
  Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas |
| Právní základ | N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»
  N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis» |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství |
| Forma podpory | Záruka, Jiné formy účasti soukromého kapitálu |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 98 000 mil. EUR |
| Míra podpory | — |
| Délka trvání programu | do 30.6.2012 |
| Hospodářská odvětví | Finanční zprostředkovatelství |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών
  Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn |
| Další informace | — |

Datum přijetí rozhodnutí

6.2.2012

Odkaz na číslo státní podpory

SA.34149 (11/N)

Členský stát

Řecko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας

Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas

Právní základ

N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»

N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis»

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Podpora na nápravu vážných poruch ve fungování hospodářství

Forma podpory

Záruka, Jiné formy účasti soukromého kapitálu

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 98 000 mil. EUR

Míra podpory

—

Délka trvání programu

do 30.6.2012

Hospodářská odvětví

Finanční zprostředkovatelství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

| 4.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/4

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.6520 – Cinven/George Topco)

(Text s významem pro EHP)

2012/C 101/02

Dne 15. března 2012 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32012M6520. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32012M6520. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 4.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/5

---

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace (1):

1,00 % 1. dubna 2012

Směnné kurzy vůči euru (2)

3. dubna 2012

2012/C 101/03

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3315 |
| JPY | japonský jen | 109,30 |
| DKK | dánská koruna | 7,4404 |
| GBP | britská libra | 0,83255 |
| SEK | švédská koruna | 8,7938 |
| CHF | švýcarský frank | 1,2035 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,5600 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,621 |
| HUF | maďarský forint | 293,80 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7007 |
| PLN | polský zlotý | 4,1357 |
| RON | rumunský lei | 4,3775 |
| TRY | turecká lira | 2,3677 |
| AUD | australský dolar | 1,2848 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3206 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,3386 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,6203 |
| SGD | singapurský dolar | 1,6674 |
| KRW | jihokorejský won | 1 496,77 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,2324 |
| CNY | čínský juan | 8,3781 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4933 |
| IDR | indonéská rupie | 12 167,71 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,0607 |
| PHP | filipínské peso | 56,791 |
| RUB | ruský rubl | 39,0237 |
| THB | thajský baht | 41,037 |
| BRL | brazilský real | 2,4342 |
| MXN | mexické peso | 16,9593 |
| INR | indická rupie | 67,5140 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3315

JPY

japonský jen

109,30

DKK

dánská koruna

7,4404

GBP

britská libra

0,83255

SEK

švédská koruna

8,7938

CHF

švýcarský frank

1,2035

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,5600

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,621

HUF

maďarský forint

293,80

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7007

PLN

polský zlotý

4,1357

RON

rumunský lei

4,3775

TRY

turecká lira

2,3677

AUD

australský dolar

1,2848

CAD

kanadský dolar

1,3206

HKD

hongkongský dolar

10,3386

NZD

novozélandský dolar

1,6203

SGD

singapurský dolar

1,6674

KRW

jihokorejský won

1 496,77

ZAR

jihoafrický rand

10,2324

CNY

čínský juan

8,3781

HRK

chorvatská kuna

7,4933

IDR

indonéská rupie

12 167,71

MYR

malajsijský ringgit

4,0607

PHP

filipínské peso

56,791

RUB

ruský rubl

39,0237

THB

thajský baht

41,037

BRL

brazilský real

2,4342

MXN

mexické peso

16,9593

INR

indická rupie

67,5140

---

(1)  Míra použití při poslední operaci provedené před uvedeným dnem. V případě obchodní soutěže s proměnlivou mírou se jako úroková míra použije mezní míra.

(2)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 4.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/6

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2012/C 101/04

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„QUESO CAMERANO“

č. ES: ES-PDO-0005-0767-19.03.2009

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název:

„Queso Camerano“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Španělsko

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu:

| Třída 1.3 | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3

Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Sýr „Queso Camerano“ se vyznačuje kompaktností a pevnou konzistencí. Téměř nevytváří oka ani praskliny. Na řezu má homogenní bílou nebo slabě slonovinovou barvu, jeho povrch je hladký s málo oky a struktura je elastická a odolná vůči manipulaci. Vyrábí se z kozího mléka enzymatickou koagulací přírodního syřidla kozího původu a váží 200 až 1 200 g. Má malou velikost a minimální obsah tuku v sušině 35 %. Má válcovitý tvar dortu, hladký povrch horní i dolní části a vyklenuté stěny. Na jeho povrchu se rýsuje vzor vrbového košíku, který slouží jako forma. Sýr je prostý a přírodní, je produktem chudého a často periferního hospodářství. Zachovává si spontánnost planě rostoucích rostlin a čerstvého vzduchu.

„Queso Camerano“ je měkký sýr, který se vyrábí přirozeným odkapáváním syrovátky působením gravitace a může, ale nemusí, podstoupit proces zrání. Podle délky zrání se rozlišuje:

| — | čerstvý „Queso Camerano“: po ukončení výroby se může konzumovat, |
| --- | --- |

—

čerstvý „Queso Camerano“: po ukončení výroby se může konzumovat,

| — | mladý „Queso Camerano“: po ukončení výrobního procesu se musí nechat zrát minimálně 15 dní, |
| --- | --- |

—

mladý „Queso Camerano“: po ukončení výrobního procesu se musí nechat zrát minimálně 15 dní,

| — | středně uleželý „Queso Camerano“: po ukončení výrobního procesu se musí nechat zrát minimálně 30 dní, |
| --- | --- |

—

středně uleželý „Queso Camerano“: po ukončení výrobního procesu se musí nechat zrát minimálně 30 dní,

| — | starý „Queso Camerano“: po ukončení výrobního procesu se musí nechat zrát minimálně 75 dní. |
| --- | --- |

—

starý „Queso Camerano“: po ukončení výrobního procesu se musí nechat zrát minimálně 75 dní.

V závislosti na délce zrání je tento sýr měkký až poloměkký, v čerstvé a mladé podobě nemá kůrku. U středně uleželého a starého sýra je konzistence polotvrdá až tvrdá s jasně vymezenou kůrkou a určitým stupněm plísně.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

Veškeré mléko používané na výrobu sýra „Queso Camerano“ pochází z vymezené zeměpisné oblasti a z dojení zdravých koz plemene Serrana, Murciana-Granadina, Malagueña, Alpina a jejich kříženců. Mléko splňuje platná pravidla v oblasti hygieny a zdraví a dále je:

| — | čisté a zbavené nečistot, |
| --- | --- |

—

čisté a zbavené nečistot,

| — | neobsahuje mlezivo, medikovaná krmiva ani konzervační látky. |
| --- | --- |

—

neobsahuje mlezivo, medikovaná krmiva ani konzervační látky.

Složení mléka v hospodářském podniku:

| — | obsah bílkovin: minimálně 3,3 %, |
| --- | --- |

—

obsah bílkovin: minimálně 3,3 %,

| — | obsah tuku: minimálně 4 %, |
| --- | --- |

—

obsah tuku: minimálně 4 %,

| — | celkový obsah sušiny: minimálně 13 %, |
| --- | --- |

—

celkový obsah sušiny: minimálně 13 %,

| — | maximální kyselost (při vstupu do výrobny sýra): 15 °Dornic, |
| --- | --- |

—

maximální kyselost (při vstupu do výrobny sýra): 15 °Dornic,

| — | pH: minimálně 6,5. |
| --- | --- |

—

pH: minimálně 6,5.

K enzymatické koagulaci se používá přírodní syřidlo kozího původu.

Čerstvý, mladý a středně uleželý sýr „Queso Camerano“ se vyrábí z pasterizovaného mléka, starý sýr se může vyrábět z nezpracovaného nebo pasterizovaného mléka.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

Krmivo koz tvoří přírodní vegetace, především křovinatý porost, a její vlastnosti ovlivňují senzorické aspekty sýra. Kozy se pasou každý den po celý rok, dokud to klimatické podmínky dovolují, s výjimkou období odchovu, kdy se samice starají o kůzlata.

Krmivo se doplňuje i několika vedlejšími produkty, zejména obilnou slámou, vinnou révou, větvičkami olivovníku, mandlovými slupkami, strništěm ze zahrad, dužinou červené řepy a odpadem z konzervárenského průmyslu z vymezené zeměpisné oblasti, ale i fazolemi, hrachem a krmivovým doplňkem s vysokým nutričním obsahem, jehož základem je sláma smíšená s hrachem, ovsem, kukuřicí, bobem obecným, sušenou vojtěškou a vikví. Pokud to je možné, obiloviny pěstují samotní chovatelé a doplňkové krmivo pochází z vymezené zeměpisné oblasti. Za normálních klimatických podmínek tvoří pastva a přikrmování vedlejšími produkty přibližně 80 % krmné dávky.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Dojení koz, chlazení, skladování, sběr a přeprava mléka spolu s výrobou, zráním a uskladněním sýra se provádí plně kontrolovaným způsobem v registrovaných zařízeních, která se nacházejí ve vymezené zeměpisné oblasti.

Specifická tradiční metoda výroby sýra „Queso Camerano“ spočívá v podstatě v produkci čerstvého kozího sýra, který následně může podstoupit kratší či delší proces zrání.

Hlavní surovinou pro výrobu sýra „Queso Camerano“ je kozí mléko, neboť původně v rámci samozásobitelské ekonomiky vlastnily rodiny žijící v horách jednu nebo více koz, které dodávaly rodině mléko, a přebytek mléka se zpracovával na sýr.

Výroba sýra „Queso Camerano“ se od svých počátků výrazně nezměnila. Jediné, co se z technického hlediska zdokonalilo, jsou výrobní systémy k produkci větších množství sýra, které jsou vysoce kvalitní a zároveň splňují optimální hygienické předpisy.

„Queso Camerano“ se vyrábí jako měkký sýr, jehož sýřenina si i po několika řezech zachová zvýšenou vlhkost. Sýřenina se stále ještě získává enzymatickou koagulací za použití přírodní syřidla živočišného původu, konkrétně původu kozího.

K oddělení syrovátky se nikdy nepoužívají mechanické metody lisování jako u většiny sýrů, protože poté, co se sýrová hmota rozřeže, umístí se do formy nebo charakteristického proutěného košíku (cilla), který nejen že sýru dodá jeho konečný tvar a velikost a zároveň vytlačí do jeho povrchu mřížkový vzor, ale i zabrání jakémukoli vnějšímu tlaku.

Tímto způsobem tedy „cilla“ nechává vlastní hmotnost sýra působit ve formě jako lis a zajišťuje, že gravitací dochází k pomalému a dlouhodobému přirozenému odkapávání syrovátky působením gravitace a zpočátku měkká sýrová hmota se postupně formuje do kompaktnějšího tvaru.

Sýr „Queso Camerano“ se obvykle konzumuje čerstvý. K prodloužení spotřební lhůty produktu se však sýr nechává zrát. V tom případě začíná proces zrání při stále vysoké úrovni vlhkosti, a přímo tak posiluje laktické vlastnosti sýra a pomáhá efektivněji štěpit bílkoviny, což není běžné u ostatních sýrů vyráběných na Iberském poloostrově.

V případě, že se sýr „Queso Camerano“ nechává zrát, činí minimální doba zrání u mladého sýra 15 dní, u středně uleželého sýra 30 dní a starého sýra 75 dní. Jak postupuje proces zrání, formuje se zároveň vnější kůrka sýra.

Během zrání se sýr obrací a čistí. Při dlouhém zrání (více než 30 dní) se vnější povrch sýra „Queso Camerano“ může potírat olivovým olejem (aniž by byl olej považován za přísadu), aby se kontroloval růst plísní v kůrce.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Mladý, středně uleželý a starý sýr se svou přirozenou kůrkou se může balit do smršťovací fólie, vakuového balení, papírového sáčku či celofánového papíru. Čerstvé sýry se balí do skleniček nebo tepelně tvarovaných nádob a stejné balení se může použít i u mladých sýrů.

Sýr se na trh uvádí vždy jako celý kus.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

Sýr „Queso Camerano“ je označen etiketou chráněného označení původu „Queso Camerano“, kterou schválila regulační rada a která je jedinou etiketou používanou všemi hospodářskými subjekty, které uvádějí na trh sýr s tímto CHOP. Obchodní známka produktu je uvedena písmeny největší velikosti. Nápis „D.O.P. QUESO CAMERANO“ (QUESO CAMERANO CHOP) je uveden ve velikosti o 20 % menší. Velikost písma použitého k označení obce, adresy, lokality nebo provincie výrobce sýra nesmí být větší než 2 mm.

Etiketu schválenou regulační radou mohou používat všechny hospodářské subjekty, které splňují podmínky specifikace produktu.

Image

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Oblast produkce mléka, které je vhodné pro výrobu sýrů s tímto CHOP, je shodná s oblastí, ve které se sýr vyrábí a nechává zrát, a zahrnuje všechny obce okresů Rioja Alta, Sierra Rioja Alta, Sierra Rioja Media a Sierra de Rioja Baja a tyto obce v okresu Rioja Media: Daroca, Lagunilla de Jubera, Logroño, Ocón, Santa Engracia y Villamediana de Iregua y Rioja Baja: Aguilar del Río Alhama, Arnedo, Autol, Bergasa, Bergasillas, Cervera del Río Alhama, Grávalos, Herce, Igea, Pradejón, Quel, Santa Eulalia Bajera, Tudelilla a Villarroya.

Vymezená oblast se rozkládá na ploše 407 149 ha z celkové plochy 503 388 ha, která náleží autonomní oblasti La Rioja.

Vymezení chráněné zeměpisné oblasti vychází z umístění stád koz, původu výrobní metody a různorodosti a bohatství jejích přírodních křovinatých pastvin, vedlejších zemědělských výrobků a strnišť.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Ačkoli La Rioja leží v severním Španělsku, má výrazně středomořské podnebí. Zeměpisně je oblast vklíněna mezi Kantaberským pohořím, které ji chrání před vlhkými větry ze severu, a Iberským masivem.

Na jihu oblasti La Rioja se nachází Sierra de Cameros, pohoří v němž má sýr „Queso Camerano“ svůj původ a v současnosti jedna z hospodářsky nejvíce znevýhodněných oblastí venkova. Panují zde obtížné klimatické podmínky s řídkými a nerovnoměrně rozdělenými srážkami, nízkými teplotami v zimě a velkými vedry v létě, s krátkým jarem a podzimem a častým výskytem pozdních mrazů.

Kdysi to byla oblast s rozsáhlým chovem koz v extenzívním režimu přesouvajících se mezi údolími a horami, jak to popisuje Enric Canut (1988) ve svém díle „Manual de Quesos, Queseros y Quesómanos“ (příručka o sýrech, výrobcích sýrů a milovnících sýrů). Podle záznamů v Catastro de Ensenada (katastr z 18. století) se stáda koz vyskytovala též v regionu údolí řeky Ebro, u měst Logroño i Haro.

Pedologické vlastnosti vymezené zeměpisné oblasti umožňují rovněž růst velmi rozmanité vegetace a přírodních pastvin. Většinou se jedná o hnědozemě, které jsou zalesněné nebo na nichž se nachází hnědá ornice a které leží buď na břidlici z prvohor v pohoří Sierra de la Demanda nebo na pískovci pocházejícím z triasu. Většina z nich se výborně hodí k výsadbě stromů nebo alespoň hustých křovinatých porostů a jejich ornice obsahuje různorodý organický materiál. Jiné přispívají k růstu vřesu obecného (Calluna vulgaris) a vřesovce (Erica).

Přirozenou vegetaci tvoří porosty hlodáše evropského (Ulex europeus) a hlodáše Ulex gallii, tymiánu, rozmarýnu, ostružiníku, hlohu, čilimníka (Cytisus striatus), kručinky, vřesu, jalovce a dalších rostlin. Zbytky ze sklizně a další zemědělské produkce ve vymezené zeměpisné oblasti pak nabízejí stádům koz přírodní doplněk krmiva. To vše dodává sýru jeho plnou a zaoblenou chuť.

Půda a podnebí dodávají oblasti bohatství přírodních bylinných a křovinatých pastvin s vysokou krmnou hodnotou, propůjčují mléku jeho typické vlastnosti, pokud jde o obsah tuku, bílkovin, cukru a minerálních solí, které mají přímý vliv na jeho chuť a jež se díky tradovaným i po léta zdokonalovaným znalostem výrobního procesu v plné míře přenášejí na chuť sýra.

Jako první vyráběli sýr „Queso Camerano“ tehdejší chovatelé a obyvatelé horské oblasti, kteří se museli přizpůsobit omezením daným obtížnými místními podmínkami a špatnému spojení s okolním světem. Systém na výrobu sýra „Queso Camerano“ vytvořili s cílem zužitkovat přebytečné kozí mléko, které tvořilo důležitou součást jejich tradičního života v horách, zvyků a svátků, a prodloužili tak dobu jeho použitelnosti.

Na konci 60. a začátku 70. let 20. století došlo k snížení kozích stád a výroby sýra v důsledku exodu obyvatelstva z hor do údolí a koncepce lesního hospodářství, která podporovala opětovné zalesnění a zabránila vstupu koz do lesů. Tradiční řemeslnou výrobu sýra „Queso Camerano“ z kozího mléka z vlastních stád se však díky vlastní spotřebě rodin a výrobě na objednávku podařilo zachovat až do dnešních dnů.

Lidský faktor tedy představují znalosti výrobního procesu sýra „Queso Camerano“ zděděné dnešními výrobci sýrů, kteří dokázali dokonale snoubit tradiční metody s obrovským technologickým pokrokem, který zajišťuje plné dodržení hygienických předpisů.

5.2   Specifičnost produktu:

Produkt „Queso Camerano“ je vyroben výlučně z kozího mléka a pochází z jižní hornaté části provincie La Rioja, známé jako Sierra de Cameros, která dala sýru jeho jméno.

Sýr „Queso Camerano“ získal dobrou pověst před stoletími a již v 11. století ho Gonzalo de Berceo ve svém díle Vida de San Millán takto oceňuje:

| | Unas tierras dan vino, en otras dan dineros, |
| --- | --- |

Unas tierras dan vino, en otras dan dineros,

| | En aguna Çevera, en alguantas carneros, |
| --- | --- |

En aguna Çevera, en alguantas carneros,

| | Fierro traen en Alava e cunnos de azeros, |
| --- | --- |

Fierro traen en Alava e cunnos de azeros,

| | Quesos dan en ofrendas por todos los camberos. |
| --- | --- |

Quesos dan en ofrendas por todos los camberos.

Ministerstvo pro zemědělství, rybolov a potraviny zveřejnilo v rámci projektu „Euroterroirs“ financovaného Evropskou unií za účelem ocenění gastronomického dědictví Evropy dokument „Inventario Español de Productos Tradicionales de la tierra“ (Španělský soupis tradičních zemědělských produktů), v němž se produkt „Queso Camerano“ nachází na straně 203.

Tento sýr se rovněž uvádí v katalogu španělských sýrů (Catálogo de quesos españoles), který ministerstvo zveřejnilo v letech 1973 a 1990. Sýr je citován i v několika odborných publikacích týkajících se etnografie oblasti Camerano.

Sýr „Queso Camerano“ vyrobený výlučně z kozího sýra je též označen v mapě 100 nejlepších španělských sýrů.

Sýr „Queso Camerano“ se kromě jiného dá rozpoznat a odlišit od jiných sýrů díky své pevné konzistenci a válcovité dortové formě, hladkému povrchu horní a dolní části, vyklenutým stranám a malé velikosti. Na jeho povrchu se rýsuje vzor pletené vrbové formy „cilla“, která se původně používala na jeho výrobu, avšak dnes ze zdravotních a hygienických důvodů se vyrábí z plastu, ale ve stejném tvaru.

Čím déle sýr „Queso Camerano“ zraje, tím má intenzivnější aroma a chuť. Jeho chuť je jemná a lehce kyselá, pokud se nenechá zrát, přechází v lehce kyselou a slanou u sýra s krátkou dobou zrání a u dlouho zrajícího sýra je relativně kyselá, slaná a mírně hořká.

Na patře lze cítit aroma a chuť těchto kategorií:

| — | živočišná, podskupina kozí, |
| --- | --- |

—

živočišná, podskupina kozí,

| — | rostlinná, podskupina divoce žijící travnaté porosty z oblasti, kde se kozy pasou, a vedlejší produkty z oblasti používané jako krmivo, |
| --- | --- |

—

rostlinná, podskupina divoce žijící travnaté porosty z oblasti, kde se kozy pasou, a vedlejší produkty z oblasti používané jako krmivo,

| — | jiná, slabá chuť syrovátky u čerstvých a mladých sýrů a plísňová chuť připomínající přírodní jeskyni u středně uleželých a starých sýrů. |
| --- | --- |

—

jiná, slabá chuť syrovátky u čerstvých a mladých sýrů a plísňová chuť připomínající přírodní jeskyni u středně uleželých a starých sýrů.

Čichovým vjemem lze vymezit tyto kategorie vůní:

| — | mléčná, podskupina mléčná kyselina, |
| --- | --- |

—

mléčná, podskupina mléčná kyselina,

| — | rostlinná, podskupina sekaná tráva, směs divoce žijících travnaté porostů z oblasti, kde se kozy pasou, |
| --- | --- |

—

rostlinná, podskupina sekaná tráva, směs divoce žijících travnaté porostů z oblasti, kde se kozy pasou,

| — | živočišná, podskupina kozí, |
| --- | --- |

—

živočišná, podskupina kozí,

| — | živočišná, podskupina syřidlo, |
| --- | --- |

—

živočišná, podskupina syřidlo,

| — | jiná, slabá vůně syrovátky u čerstvých a mladých sýrů a plísňová chuť připomínající přírodní jeskyni u středně uleželých a starých sýrů. |
| --- | --- |

—

jiná, slabá vůně syrovátky u čerstvých a mladých sýrů a plísňová chuť připomínající přírodní jeskyni u středně uleželých a starých sýrů.

V závislosti na délce zrání sýra obsahuje kůrka plíseň charakteristickou pro danou zeměpisnou oblast. U mladého sýra se jen začíná objevovat, u středně uleželých a starých sýrů je hnědá nebo zelenohnědá. Má vliv na organoleptické vlastnosti výrobku a nahrazuje lehké aroma syrovátky u čerstvých a mladých sýrů podobně lehkým aromatem připomínajícím sklep nebo přírodní jeskyni.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Pastýři koz v pohoří Sierra de Cameros dojili kozy na místě, kde se právě nacházeli, a mléko používali na výrobu sýra ve formách z vrbového proutí. Postupem času se výroba sýru „Queso Camerano“ rozšířila i do dalších oblastí provincie La Rioja. Důvodem byla skutečnost, že se kozy při hledání pastvin pohybovaly mezi horami a údolími.

Kozy, z jejichž mléka se vyrábí sýr „Queso Camerano“, se pasou v chráněné zeměpisné oblasti. V ní rovněž výrobci sýrů vyrábějí tento sýr stejným způsobem jako jejich předkové.

Charakteristické rostlinné a živočišné aroma a chuť sýra „Queso Camerano“, vymezené v bodě 5.2 Specifičnost produktu jako: „rostlinná, podskupina sekaná tráva, směs divoce žijících travnatých porostů z oblasti, kde se kozy pasou, a živočišná, podskupina kozí“, jsou výsledkem výlučného používání mléka koz, které se živí hlavně přírodní vegetací a specifickými vedlejšími produkty vymezené zeměpisné oblasti, což vytváří jedinečné pouto mezi faunou a flórou dané zeměpisné oblasti, a přímo ovlivňuje senzorické aspekty sýru „Queso Camerano“.

Tento vliv pramení z toho, že tuk obsažený v mléku váže vůni rostlin, které kozy spásly, čímž mléko a později i sýr získá aroma, které se zráním ještě prohlubuje.

Tradiční výroba sýra „Queso Camerano“, která se výrazně nezměnila, způsobuje, že lidský faktor hraje rozhodující roli, pokud jde o vlastnosti konečného výrobku. Sýr „Queso Camerano“ se vyrábí jako měkký sýr s vysokou vlhkostí, který následně může podstoupit kratší či delší proces zrání, čímž vzniká slabé aroma a chuť po syrovátce u čerstvých a mladých sýrů, které se při zrání postupně mění na plísňovou chuť připomínající přírodní jeskyni u středně uleželých a starých sýrů v důsledku kontrolované tvorby plísně na kůrce.

Metoda enzymatické koagulace přírodním syřidlem kozího původu je rovněž specifická a přímo ovlivňuje nejen pevnost a strukturu sýřeniny, ale i živočišné aroma náležící do podskupiny syřidlo.

Dalším klíčovým prvkem ve výrobním procesu je „cilla“ sloužící jako forma, která sýru dodává jeho vzhled, konečný tvar a vlastnosti, brání oddělení syrovátky způsobenému vnějším tlakem, čímž zajišťuje, že tato základní fáze ve výrobě sýra je přirozená, pomalá a dlouhodobá, což je úzce spojeno s kvalitou konzistence výsledného výrobku, který je na dotyk velmi pružný a pevný.

Díky tomuto přirozenému odkapání syrovátky působením gravitace není sýrová hmota nadměrně homogenní, a tak nelze vyrábět velké sýrové bochníky, což je další charakteristickou vlastností tohoto sýra.

Jakost a distinktivní kvality sýra „Queso Camerano“ jsou tedy výsledkem jeho zeměpisného původu, zejména podnebí a půdních vlastností oblasti, které mají rozhodující vliv na polohu a různorodost pastvin, jež tvoří základ krmiva koz, ale i lidského faktoru, kterému se podařilo zachovat základní složky tradiční výrobní metody až do dnešních dnů.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

http://www.larioja.org/upload/documents/695777_PLIEGO_DE_CONDICIONES_MODIFICADO_QUESO_CAMERANO.pdf?idtab=438497

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 4.4.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 101/13

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2012/C 101/05

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„SCOTTISH WILD SALMON“

č. ES: UK-PGI-0005-0863-07.03.2011

CHZO ( X ) CHOP ( )

1.   Název:

„Scottish Wild Salmon“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Spojené království

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu:

| Třída 1.7 – | Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané |
| --- | --- |

Třída 1.7 –

Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Losos „Scottish Wild Salmon“ je pelagická ryba druhu Salmo salar. Loví se v řekách a při pobřeží na celém území Skotska a v pásmu do 1 500 metrů podél skotského pobřeží.

Čerstvý losos „Scottish Wild Salmon“ má jasně stříbrnou barvu, na zádech je tmavě modrý, ošupení je bezvadné. Maso lososa je šťavnaté, pevné, sytě růžové, má čerstvou rybí vůni a intenzivní chuť. Během celého období odlovu jsou ryby ve vynikajícím stavu. Losos „Scottish Wild Salmon“ se od ostatních druhů lososů odlišuje dokonale ohraničenými skvrnami, pravidelně vytvarovaným ocasem, ploutvemi a hlavou. Díky velkým vzdálenostem, které tento druh překonává, má také dobrý svalový tonus a pevnou texturu. Produkt „Scottish Wild Salmon“ neobsahuje umělá barviva ani chemické látky.

„Scottish Wild Salmon“ je přírodní produkt, a protože jeho růst závisí na měnících se podmínkách, neexistuje konkrétní rozmezí velikosti. Standardně však váží alespoň 1,5 kg a může dorůst až do váhy 20 kg. Ryby jsou na povrchu třpytivě stříbrné, maso uvnitř je pevné a sytě růžové. Prodávají se celé čerstvé ryby položené na ledu v krabicích.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

Nevztahuje se na tento návrh.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

Nevztahuje se na tento návrh.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Ryby musí být ulovené v řekách a při pobřeží ve Skotsku a v pásmu do 1 500 metrů podél pobřeží jedním z následujících způsobů:

Síť a tradiční loďka

| — | Z tradiční rybářské loďky (tzv. coble) se vydává tažná síť a jadří se ze břehu nebo pobřeží nebo z vody u břehu či pobřeží – síť se okolo lososů uzavře a úlovek se táhne ke břehu nebo na pobřeží. |
| --- | --- |

—

Z tradiční rybářské loďky (tzv. coble) se vydává tažná síť a jadří se ze břehu nebo pobřeží nebo z vody u břehu či pobřeží – síť se okolo lososů uzavře a úlovek se táhne ke břehu nebo na pobřeží.

Vězence (Cruives)

| — | Starý typ lapadel na ryby používaný v řekách, dříve také v ústích řek, sestávající z bedny na dřevěných kůlech nebo ze síťoviny. Lze je umístit také do kamenných hrází. Vězence pro lov lososů mají tvar bedny více či méně pravoúhlého tvaru, jsou vybavené tzv. úvršky a postavené na kamenných hrázích přes řeku. |
| --- | --- |

—

Starý typ lapadel na ryby používaný v řekách, dříve také v ústích řek, sestávající z bedny na dřevěných kůlech nebo ze síťoviny. Lze je umístit také do kamenných hrází. Vězence pro lov lososů mají tvar bedny více či méně pravoúhlého tvaru, jsou vybavené tzv. úvršky a postavené na kamenných hrázích přes řeku.

Napevno umístěné lovné systémy (Fixed Engine fisheries)

| — | Saková síť, tzv. fly net nebo jiné stavěcí sítě – používá se past na ryby, která může být za určitých podmínek upevněna k pobřeží nebo ukotvena k mořskému dnu. |
| --- | --- |

—

Saková síť, tzv. fly net nebo jiné stavěcí sítě – používá se past na ryby, která může být za určitých podmínek upevněna k pobřeží nebo ukotvena k mořskému dnu.

| — | Přívlačné sítě (haaf nets) a tenata (poke nets) – přívlačná síť je natažena v pravoúhlém rámu a drží ji rybář brodící se ústím řeky. Když do přívlačné sítě vpluje losos, rybář ji vytáhne nad vodu. Přitom se může v řadě vedle sebe brodit několik rybářů. Tenata jsou síťované zdi přehrazující proud. Skládají se z řady síťovaných kapes připevněných na kůly. Po odlivu zůstanou ryby zachycené v tenatech. |
| --- | --- |

—

Přívlačné sítě (haaf nets) a tenata (poke nets) – přívlačná síť je natažena v pravoúhlém rámu a drží ji rybář brodící se ústím řeky. Když do přívlačné sítě vpluje losos, rybář ji vytáhne nad vodu. Přitom se může v řadě vedle sebe brodit několik rybářů. Tenata jsou síťované zdi přehrazující proud. Skládají se z řady síťovaných kapes připevněných na kůly. Po odlivu zůstanou ryby zachycené v tenatech.

Ve vymezené oblasti (Skotsku) musí probíhat i tyto fáze produkce:

| — | vykládka |
| --- | --- |

—

vykládka

| — | klasifikace podle velikosti |
| --- | --- |

—

klasifikace podle velikosti

| — | ukládání na led do krabic. Ukládání na led do krabic se obvykle provádí v rybářstvích před odesláním ryb na trhy, ale může se provádět na všech rybářských stanicích ve Skotsku. |
| --- | --- |

—

ukládání na led do krabic. Ukládání na led do krabic se obvykle provádí v rybářstvích před odesláním ryb na trhy, ale může se provádět na všech rybářských stanicích ve Skotsku.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Nevztahuje se na tento návrh.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

Nevztahuje se na tento návrh.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Celé území Skotska, včetně pásma do 1 500 metrů při pobřeží.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Losos „Scottish Wild Salmon“ má ve vymezené zeměpisné oblasti obzvlášť dobré podmínky. Skotsko má pro lososy zásadní význam, a to díky půdním a zeměpisným podmínkám, mírnému podnebí, vysoké kvalitě vody a dravým řekám, protože tento druh ryb vplouvá výlučně do čistých vod podél skotského pobřeží.

Losos je zde původní druh; rodí se ve sladké říční vodě, odplouvá do oceánu a když jedinec zcela dospěje, vrací se vytírat do řeky, v níž se narodil. A právě v okamžiku návratu do své původní řeky se losos loví.

Předtím ryby tráví 1 až 3 roky v arktických vodách u Kanady nebo Grónska. Díky skotským geologickým a geografickým podmínkám a mírnému podnebí, velmi kvalitní vodě a dravým řekám jsou ryby zdravé. Zároveň existuje mnoho různých populací s jedinečnými obdobími tahu, která jsou rozdělena do téměř celého roku. Tyto podmínky jsou pro lososy „Scottish Wild Salmon“ zásadní, protože vplouvají pouze do čistých vod při skotském pobřeží.

Ve Skotsku žije v téměř čtyřech stovkách řek několik set populací lososů, z nichž každá je geneticky odlišná, a místní říční systémy jsou tak základem jedné z největších a nejrozmanitějších zásobáren lososa obecného v Evropě.

5.2   Specifičnost produktu:

Losos obecný je anadromní ryba, jejíž život začíná ve sladkých vodách. Losos putuje do moře a po čase se vrací vytírat do sladkých vod – do téže řeky, kde se narodil. Souvislost se zeměpisnou oblastí spočívá ve skutečnosti, že se losos loví v okamžiku tahu do sladkých vod, v nichž byly nakladeny jikry.

Zvláštní rysy lososa „Scottish Wild Salmon“ souvisí nejen s životním prostředím dané zeměpisné oblasti, ale jsou založené i na tradičních metodách lovu a zpracování. Tyto rybářské postupy jsou tradiční a jsou dobře zdokumentované. Rybolov lososa „Scottish Wild Salmon“ je neoddělitelnou součástí skotského dědictví a schopnost zjistit polohu ryb a ulovit je se ve Skotsku od pradávna předávala z generace na generaci. Ve Skotsku se díky tomu řada rybářství aktivně zabývá až do dnešních dnů lovem lososů do sítí.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Rybolov do sítí

Losos se ve Skotsku loví do sítí již stovky let a odjakživa je velmi oblíbenou rybou. Prameny uvádějí, že již okolo roku 1160 se v řece Tweed lovilo tažnými sítěmi. Úplně první právní předpisy týkající se lososa se datují do roku 1424. Napevno umístěné lovné systémy byly v ústích řek povoleny až do počátku 19. století. V době největšího rozmachu zaměstnávala rybářství, která lososy lovila sítěmi, až 3 000 osob. V průběhu posledních 25 let byla bohužel většina skotských rybářství lovících do sítí uzavřena, i když některá z nich jsou stále v provozu.

Rybolovné metody se během staletí nezměnily a tradice se udržuje – ačkoliv se dnes používají moderní technologie (například vylepšené lodní motory a výkonná zařízení na čištění sítí), rybolovný postup a odborné znalosti předávané po generace se zachovaly.

V dobách, kdy ještě neexistovaly moderní chladicí metody, stály v některých rybářských vesnicích ledárny, v nichž se ryby zpracovávaly. Losos balený na ledu se ze Skotska kdysi zasílal po lodích na trh v Billingsgate v Londýně. Jednu z ledáren je do dnes možné vidět poblíž obce Montrose. Jedná se o rozlehlou budovu z poloviny 19. století s klenbou, která má dodnes střechu porostlou trávou. Díky tomu je v budově při postupném odpařování dešťových srážek chladno.

Pověst

Dříve představoval losos, známý jako „stříbrný prut“ nebo „král ryb“, cenný produkt, jímž je ostatně i dnes. Ryby se někdy konzervovaly (udily) a vyvážely do vzdálených oblastí. Hlavním trhem pro lososy „Scottish Wild Salmon“ byl tradičně londýnský trh v Billingsgate.

Dnes se uzený losos prodává na farmářských trzích po celém Skotsku. Část čerstvých ryb se zároveň vyváží do zahraničí. Ryby se také odjakživa dodávaly i do královské domácnosti, v roce 2005 do kuchyní v Gleneagles v rámci summitu G8, a nakupují je také špičkoví šéfkuchaři a gurmánské restaurace, za všechny uveďme alespoň Harrods, Fortnum and Mason nebo šéfkuchaře Richarda Corrigana, majitele podniku Bentleys Oyster Bar na londýnském Piccadilly.

Losos „Scottish Wild Salmon“ je proslulý svojí výjimečnou chutí a jemností. Provozovatelé londýnské udírny a lahůdkářství „Forman & Field Salmon Smokers” se domnívají, že hledáte-li lososa té nejvyšší jakosti, splňuje kritérium „historicky vynikající pověsti jedině skotský losos“. „Scottish Wild Salmon“ je jedním z nejvybranějších skotských produktů – tuto skutečnost uznávají jak domácí odběratelé, tak přední šéfkuchaři a špičkové restaurace. Kupující a zákazníci často chválí vysokou jakost produktu „Scottish Wild Salmon“.

V průběhu staletí byl pro Skotsko rybolov důležitým odvětvím. Populace a společenství sladkovodních ryb ve Skotsku mají z mezinárodního hlediska hodnotu přírodního dědictví. Navzdory poklesu úlovků v posledních letech si rybolov lososů ve Skotsku udržuje svůj mezinárodní význam. Lososi jsou základem celosvětově proslulých rybolovných společností. Díky říčním systémům ve Skotsku existuje jeden z nejrozsáhlejších a nejrozmanitějších zdrojů lososa obecného v Evropě. Pokud jde o mořský rybolov, patří Skotsko se svými 66 % veškerých vykládek ve Spojeném království mezi největší národy Evropy. Skotskem protéká více než 50 000 km řek, z nichž řada je domovem lososa obecného a pstruha mořského, a nachází se zde více než 30 000 jezer a rybníků.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(ustanovení čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/scottish-wild-salmon-pgi.pdf

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---