# Eiropas Savienības C 100/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.100.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 100 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 3. aprīlis |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.100.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 100

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 3. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | OLAF |
| 2012/C 100/01 | OLAF Uzraudzības komitejas darbības pārskats (2011. gada janvāris–2011. gada novembris) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

OLAF

OLAF

2012/C 100/01

OLAF Uzraudzības komitejas darbības pārskats (2011. gada janvāris–2011. gada novembris)

OLAF

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

OLAF

| 3.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 100/1

---

OLAF Uzraudzības komitejas darbības pārskats

2011. gada janvāris–2011. gada novembris

2012/C 100/01

OLAF Uzraudzības komitejas locekļi

| | Diemut R. THEATO

  Priekšsēdētāja
  Bijusī Eiropas Parlamenta deputāte,
  bijusī Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētāja, Vācija |
| --- | --- |

Diemut R. THEATO

Priekšsēdētāja

Bijusī Eiropas Parlamenta deputāte,

bijusī Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētāja, Vācija

| | Peter STRÖMBERG

  Zvērināto revidentu uzraudzības padomes direktors, Zviedrija |
| --- | --- |

Peter STRÖMBERG

Zvērināto revidentu uzraudzības padomes direktors, Zviedrija

| | Kálmán GYÖRGYI

  Bijušais Ungārijas Republikas ģenerālprokurors, Ungārija |
| --- | --- |

Kálmán GYÖRGYI

Bijušais Ungārijas Republikas ģenerālprokurors, Ungārija

| | Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

  Augstākās Tiesas prokurors, Spānija |
| --- | --- |

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ

Augstākās Tiesas prokurors, Spānija

| | Rosalind WRIGHT

  Krāpšanas novēršanas padomdevējas grupas priekšsēdētāja, Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

Rosalind WRIGHT

Krāpšanas novēršanas padomdevējas grupas priekšsēdētāja, Apvienotā Karaliste

SATURS

UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJAS PRIEKŠVĀRDS DARBĪBAS PĀRSKATAM

| 1. | IEVADS |
| --- | --- |

1.

| 2. | TIESISKĀS GARANTIJAS OLAF IZMEKLĒŠANAS NEATKARĪBAI |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | OLAF ģenerāldirektora neatkarība |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | OLAF ĢD iecelšana |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | OLAF ĢD neatkarības nodrošināšanas pasākumi |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Ģenerāldirektora vietnieks |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Uzraudzības komitejas loma |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Uzraudzības komitejas piekļuve OLAF lietu dokumentiem |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Uzraudzības komitejas sekretariāts |
| --- | --- |

2.2.2.

| 3. | OLAF IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJAS ĪSTENOŠANAS UZRAUDZĪBA |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | OLAF kompetence un izmeklēšanas pilnvaras |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Izmeklēšanas ilgums |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Procesuālo garantiju ievērošana izmeklēšanas laikā |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Sadarbība un informācijas apmaiņa ar dalībvalstīm |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sadarbība un informācijas apmaiņa ar iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām saistībā ar OLAF izmeklēšanas funkciju |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | OLAF piekļuve iestāžu rīcībā esošajai informācijai |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Attiecības ar IDOC un citiem ES iestāžu dienestiem |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | OLAF ieteikumu turpmāka īstenošana iestādēs |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Vienošanās ar iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras ģenerālsekretāru/priekšsēdētāju par atkāpšanos no pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | OLAF īstenota lietu ziņojumu nosūtīšana un informācijas sniegšana iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Viedokļu apmaiņa ar iestādēm |
| --- | --- |

3.5.6.

| 4. | PĀRVALDĪBAS IETEKMES UZRAUDZĪBA ATTIECĪBĀ UZ OLAF IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJU |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Izmeklēšanu pārvaldība |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Izmeklēšanu plānošana un stratēģiskā virzība |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Izmeklēšanas iekšējā kontrole |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Ar OLAF izmeklēšanas funkciju saistītais budžets, administratīvā organizācija un personāla politika |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | OLAF procesuālie izmeklēšanas noteikumi (rokasgrāmata) |
| --- | --- |

4.3.

SECINĀJUMI

| I PIELIKUMS | Uzraudzības komitejas sanāksmju kalendārs |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | Atzinumi, ko Uzraudzības komiteja izdevusi laika posmā no 2005. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim |
| --- | --- |

II PIELIKUMS

| III PIELIKUMS | Atzinums Nr. 1/2011. OLAF piekļuve personāla datiem, kurus glabā Komisija |
| --- | --- |

III PIELIKUMS

| IV PIELIKUMS | Atzinums Nr. 2/2011. Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) pilnvaras neatkarīgas iekšējās izmeklēšanas veikšanai ES iestādēs |
| --- | --- |

IV PIELIKUMS

| V PIELIKUMS | Atzinums Nr. 3/2011. OLAF provizoriskais budžeta projekts 2012. gadam |
| --- | --- |

V PIELIKUMS

| VI PIELIKUMS | Atzinums Nr. 4/2011 par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 |
| --- | --- |

VI PIELIKUMS

| VII PIELIKUMS | Atzinums Nr. 5/2011. Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) sagatavoto lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšana iestādēm gadījumos, kad iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus |
| --- | --- |

VII PIELIKUMS

UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS PRIEKŠSĒDĒTĀJAS PRIEKŠVĀRDS DARBĪBAS PĀRSKATAM

Ar prieku iesniedzu jaunāko Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komitejas darbības pārskatu. Mūsu komitejas pilnvaru termiņš sākās 2005. gada decembrī, un šis ir komitejas pēdējais darbības pārskats.

Pilnvaru termiņa pēdējais gads bija īpaši sarežģīts mūsu komitejai, un tā laikā amatā stājās jauns ģenerāldirektors, tika paātrināta Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reforma, kas izraisīja debates, kurās Uzraudzības komiteja aktīvi iesaistījās, un Eiropas Revīzijas palāta veica OLAF kontroles revīziju.

Ir pienācis laiks veikt mūsu darba vispārēju novērtējumu. Tāpēc šā pēdējā Uzraudzības komitejas gada pārskata forma atšķiras no iepriekšējiem pārskatiem, lai labāk atspoguļotu mūsu darbību sešus gadus ilgā pilnvaru termiņa laikā. Papildus 2011. gadā veikto darbību apkopojumam šajā ziņojumā plānots sniegt to galveno jautājumu kopsavilkumu, kurus Uzraudzības komiteja uzraudzīja.

Uzraudzības komiteja ir palikusi pilnīgi uzticīga pienākumam palīdzēt OLAF cīņā pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, kas skar Eiropas Savienības finanšu intereses, un, regulāri uzraugot OLAF veiktās izmeklēšanas, pastiprināt OLAF neatkarību.

Uzraudzības komiteja vairākus gadus cieši sadarbojās ar OLAF pirmo ģenerāldirektoru Franz-Hermann Brüner, bet no 2010. gada janvāra – ar ģenerāldirektora vietas izpildītāju Nicholas Ilett. Uzraudzības komiteja 2010. gadā bija aktīvi iesaistīta jaunā ģenerāldirektora atlases procedūrā, un tai ir bijušas vairākas tikšanās ar Giovanni Kessler pēc viņa iecelšanas amatā 2011. gada februārī.

Uzraudzības komiteja par prioritāru pasākumu ir uzskatījusi regulāru sazināšanos ar ES iestādēm un OLAF partneriem un ieinteresētajām personām, jo īpaši, ņemot vērā, ka no šīm struktūrām ir atkarīga to ieteikumu efektīva īstenošana, kurus OLAF sniedz pēc izmeklēšanas. Uzraudzības komiteja augstu vērtē labās attiecības ar Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Revīzijas palātu, ar ko tai ir bijušas regulāras tikšanās, kurās apspriesti ar OLAF saistīti kopīgu interešu jautājumi. Uzraudzības komiteja var vienīgi cerēt, ka šīs rezultatīvās attiecības turpināsies arī turpmāk.

Uzraudzības komiteja kā OLAF būtisks palīgs ir sniegusi atbalstu OLAF, kad tas ir bijis vajadzīgs, iedrošinājusi to turpināt labu praksi, vienlaikus norādot tos ar izmeklēšanas funkciju saistītos aspektus, kuros nepieciešami uzlabojumi.

Proti, Uzraudzības komiteja ir konsekventi uzsvērusi, ka OLAF galvenā uzmanība jāpievērš savai izmeklēšanas pamatdarbībai, bet resursi jākoncentrē uz apjomīgākām lietām, izstrādājot saskanīgu un spēcīgu de minimis politiku. Uzraudzības komiteja ir arī ieteikusi OLAF censties paātrināt izmeklēšanas procesu, uzlabojot pārvaldību un visu izmeklēšanas pasākumu plānošanu, kā arī efektīvāk nosakot darba prioritātes. Turklāt Uzraudzības komiteja ir regulāri uzsvērusi vajadzību pēc pienācīgiem un skaidriem procesuālajiem izmeklēšanas noteikumiem un ieteikusi uzlabot gan OLAF rokasgrāmatā iekļautos noteikumus, gan to piemērošanu katrā izmeklēšanas posmā.

Darbs, ko veicām 2011. gadā, ir vēl viens piemērs mūsu atbalstošajai un vienlaikus kritiskajai lomai. Uzraudzības komiteja pavisam izdeva piecus atzinumus par OLAF izmeklēšanas funkciju. Pirmajā atzinumā, kas tika sagatavots pēc ģenerāldirektora vietas izpildītāja lūguma, Uzraudzības komiteja atbalstīja OLAF piekļuvi Eiropas Komisijas personāla datu bāzēm izmeklēšanas novērtēšanas posmā. Otrais atzinums tika sagatavots pēc jaunā ģenerāldirektora pieprasījuma, un tajā tika apstiprināta OLAF kompetence izmeklēt iespējamos korupcijas gadījumus, kuros iesaistīti Eiropas Parlamenta deputāti. Trešais atzinums attiecās uz OLAF 2012. gada budžeta projektu; Uzraudzības komiteja atbalstīja OLAF vadības vēlmi birojā brīvi noteikt Eiropas Komisijas noteiktā izdevumu samazinājuma sadalījumu nākošajam gadam. Ceturtajā atzinumā Uzraudzības komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu reformēt Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic OLAF. Jaunākajā atzinumā Uzraudzības komiteja izskata to, kā OLAF nosūta attiecīgajām iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām lietu ziņojumus, kas sagatavoti pēc iekšējās izmeklēšanas, kura izbeigta bez turpmākas rīcības; Uzraudzības komiteja vērsa uzmanību uz to, kā šāda prakse ietekmē OLAF izmeklēšanas efektivitāti un neatkarību.

Uzraudzības komiteja ir pārliecinājusies, ka laika gaitā OLAF ir veicis pasākumus, lai īstenotu daudzus tās ieteikumus. Tomēr Uzraudzības komiteja apzinās, ka vairākās jomās joprojām nepieciešami uzlabojumi. Proti, OLAF jāveic pasākumi, ar kuriem galvenā uzmanība atkal tiktu pievērsta izmeklēšanas funkcijai un veicināta kopējā efektivitāte, uzlabojot izmeklēšanas vadību, īpaši attiecībā uz izmeklēšanas ilgumu un izmeklēšanas vadības un uzraudzības kontroli. Uzraudzības komiteja cer, ka OLAF reorganizācija, kas stāsies spēkā 2012. gada 1. februārī, atrisinās šīs problēmas. Nākamajai Uzraudzības komitejai ir jāturpina uzraudzīt OLAF darbības rezultāti, it īpaši iepriekš minētajās jomās.

Mūsu pilnvaru termiņa laikā mēs esam izveidojuši konstruktīvas attiecības ar OLAF. Daudzās tikšanās reizēs ar OLAF vadības grupu un OLAF darbiniekiem ir notikusi vērtīga viedokļu un informācijas apmaiņa. Uzraudzības komiteja vēlas pateikties OLAF darbiniekiem un tā ģenerāldirektoram par gatavību sadarboties ar Uzraudzības komiteju tās darba procesā visā pilnvaru termiņa laikā un atvieglot un padarīt patīkamāku mūsu uzdevumu, nekā tas būtu bijis bez viņu palīdzības.

Īpaši lielu pateicību savā un komitejas locekļu vārdā vēlos paust mūsu sekretariāta darbiniekiem, bez kuru čakluma un uzticīga atbalsta nebūtu iespējams neviens mūsu darbs. Ar viņiem bija ļoti patīkami sadarboties.

Diemut THEATO,

priekšsēdētāja,

Uzraudzības komiteja, OLAF

1.   IEVADS

IEVADS

| 1. | Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komiteja tika izveidota ar mērķi stiprināt OLAF neatkarību, regulāri uzraugot tā izmeklēšanas funkciju, bet neiejaucoties notiekošā izmeklēšanas procesā. Uzraudzības komiteja arī palīdz OLAF ģenerāldirektoram (turpmāk OLAF ĢD) tā pienākumu izpildē, lai atbalstītu OLAF darbu un nodrošinātu, ka izmeklēšana tiek veikta atbilstoši augstākajiem standartiem. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) Uzraudzības komiteja tika izveidota ar mērķi stiprināt OLAF neatkarību, regulāri uzraugot tā izmeklēšanas funkciju, bet neiejaucoties notiekošā izmeklēšanas procesā. Uzraudzības komiteja arī palīdz OLAF ģenerāldirektoram (turpmāk OLAF ĢD) tā pienākumu izpildē, lai atbalstītu OLAF darbu un nodrošinātu, ka izmeklēšana tiek veikta atbilstoši augstākajiem standartiem.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| 2. | Savus pienākumus Uzraudzības komisija veic, sniedzot OLAF ĢD atzinumus ar ieteikumiem par OLAF uzlabojumiem, kurus tā uzskata par piemērotiem un nepieciešamiem. Uzraudzības komiteja arī sniedz ES iestādēm gada pārskatus par savu darbību. |
| --- | --- |

2.

Savus pienākumus Uzraudzības komisija veic, sniedzot OLAF ĢD atzinumus ar ieteikumiem par OLAF uzlabojumiem, kurus tā uzskata par piemērotiem un nepieciešamiem. Uzraudzības komiteja arī sniedz ES iestādēm gada pārskatus par savu darbību.

OLAF

OLAF

| 3. | Šis darbības pārskats attiecas uz sešus gadus ilgo Uzraudzības komitejas pilnvaru termiņu, kurš sākās 2005. gada decembrī, kad pašreizējie locekļi sāka veikt savus pienākumus. |
| --- | --- |

3.

Šis darbības pārskats attiecas uz sešus gadus ilgo Uzraudzības komitejas pilnvaru termiņu, kurš sākās 2005. gada decembrī, kad pašreizējie locekļi sāka veikt savus pienākumus.

| 4. | Uzraudzības komitejas galvenais pienākums tās pilnvaru termiņu laikā bija nodrošināt, lai netiktu grauta OLAF neatkarība. Uzraudzības komiteja uzskata, ka neatbilstošas ietekmes risku attiecībā uz izmeklēšanas ierosināšanu, sākšanu un īstenošanu var radīt jebkurš avots, un ir pievērsusi īpašu uzmanību tiem smalkajiem ietekmes faktoriem, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt OLAF neatkarību, piemēram, iestāžu, struktūru, biroju, aģentūru, dalībvalstu vai trešo personu centieniem traucēt OLAF izmeklēšanas sākuma posmā vai izmeklēšanas laikā, nenosūtot OLAF pierādījumus vai dokumentāciju vai novilcinot šādus sūtījumus, apgrūtinot tā izmeklēšanas pasākumus vai nepamatoti ierobežojot OLAF operatīvos, finanšu vai cilvēku resursus. Tāpēc uzraudzības pasākumos, ko Uzraudzības komiteja veikusi attiecībā uz OLAF izmeklēšanu, ir bijis iekļauts plašs jautājumu loks. |
| --- | --- |

4.

Uzraudzības komitejas galvenais pienākums tās pilnvaru termiņu laikā bija nodrošināt, lai netiktu grauta OLAF neatkarība. Uzraudzības komiteja uzskata, ka neatbilstošas ietekmes risku attiecībā uz izmeklēšanas ierosināšanu, sākšanu un īstenošanu var radīt jebkurš avots, un ir pievērsusi īpašu uzmanību tiem smalkajiem ietekmes faktoriem, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt OLAF neatkarību, piemēram, iestāžu, struktūru, biroju, aģentūru, dalībvalstu vai trešo personu centieniem traucēt OLAF izmeklēšanas sākuma posmā vai izmeklēšanas laikā, nenosūtot OLAF pierādījumus vai dokumentāciju vai novilcinot šādus sūtījumus, apgrūtinot tā izmeklēšanas pasākumus vai nepamatoti ierobežojot OLAF operatīvos, finanšu vai cilvēku resursus. Tāpēc uzraudzības pasākumos, ko Uzraudzības komiteja veikusi attiecībā uz OLAF izmeklēšanu, ir bijis iekļauts plašs jautājumu loks.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| 5. | Īpašu uzmanību Uzraudzības komiteja pievērsa to Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (1) noteikto tiesību normu īstenošanai, kuras garantē OLAF neatkarību, proti, ar OLAF ĢD amatu saistītajām garantijām un Uzraudzības komisijas pastāvēšanai un pilnvarām. Uzraudzības komiteja aktīvi piedalījās jaunā OLAF ĢD atlases procedūrā un pauda viedokli par grozījumiem Regulas (EK) Nr. 1073/1999 (2) reformā attiecībā uz šo procedūru, kā arī par grozījumiem attiecībā uz OLAF ĢD pilnvarām, statusu, ietekmi un neatkarību. |
| --- | --- |

5.

Īpašu uzmanību Uzraudzības komiteja pievērsa to Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (1) noteikto tiesību normu īstenošanai, kuras garantē OLAF neatkarību, proti, ar OLAF ĢD amatu saistītajām garantijām un Uzraudzības komisijas pastāvēšanai un pilnvarām. Uzraudzības komiteja aktīvi piedalījās jaunā OLAF ĢD atlases procedūrā un pauda viedokli par grozījumiem Regulas (EK) Nr. 1073/1999 (2) reformā attiecībā uz šo procedūru, kā arī par grozījumiem attiecībā uz OLAF ĢD pilnvarām, statusu, ietekmi un neatkarību.

1

OLAF

OLAF

OLAF

2

OLAF ĢD

| 6. | Uzraudzības komiteja rūpīgi uzraudzīja OLAF izmeklēšanas funkcijas izpildi, lai spētu identificēt jebkuru nepamatotu spiedienu uz OLAF, kas varētu graut tā neatkarību. Pamatojoties uz dažādu lietu dokumentu reprezentatīvas izlases rūpīgu izpēti un daudzām apspriedēm ar OLAF izmeklētājiem, vadītājiem un direktoriem, Uzraudzības komiteja novērtēja aspektus, ko tā uzskatīja par būtiskiem OLAF izmeklēšanas darba efektivitātes, lietderības un neatkarības nodrošināšanai, – OLAF kompetenci un izmeklēšanas pilnvaras, izmeklēšanas ilgumu, to, kā OLAF ievēro procesuālos noteikumus izmeklēšanas laikā, sadarbību un informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām saistībā ar OLAF izmeklēšanas funkciju. |
| --- | --- |

6.

Uzraudzības komiteja rūpīgi uzraudzīja OLAF izmeklēšanas funkcijas izpildi, lai spētu identificēt jebkuru nepamatotu spiedienu uz OLAF, kas varētu graut tā neatkarību. Pamatojoties uz dažādu lietu dokumentu reprezentatīvas izlases rūpīgu izpēti un daudzām apspriedēm ar OLAF izmeklētājiem, vadītājiem un direktoriem, Uzraudzības komiteja novērtēja aspektus, ko tā uzskatīja par būtiskiem OLAF izmeklēšanas darba efektivitātes, lietderības un neatkarības nodrošināšanai, – OLAF kompetenci un izmeklēšanas pilnvaras, izmeklēšanas ilgumu, to, kā OLAF ievēro procesuālos noteikumus izmeklēšanas laikā, sadarbību un informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām saistībā ar OLAF izmeklēšanas funkciju.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| 7. | Uzraudzības komiteja novērtēja OLAF pārvaldības ietekmi uz izmeklēšanu. Īpaši lielu uzmanību Uzraudzības komiteja pievērsa tādiem jautājumiem kā izmeklēšanas pārvaldība, budžets, kā arī administratīvā organizācija un personāla politika saistībā ar OLAF izmeklēšanas funkciju un OLAF procesuālie izmeklēšanas noteikumi. |
| --- | --- |

7.

Uzraudzības komiteja novērtēja OLAF pārvaldības ietekmi uz izmeklēšanu. Īpaši lielu uzmanību Uzraudzības komiteja pievērsa tādiem jautājumiem kā izmeklēšanas pārvaldība, budžets, kā arī administratīvā organizācija un personāla politika saistībā ar OLAF izmeklēšanas funkciju un OLAF procesuālie izmeklēšanas noteikumi.

OLAF

OLAF

OLAF

2.   TIESISKĀS GARANTIJAS OLAF IZMEKLĒŠANAS NEATKARĪBAI

TIESISKĀS GARANTIJAS OLAF

| 8. | Lai arī no administratīvā viedokļa OLAF oficiāli ir Eiropas Komisijas (EK) daļa, izmeklēšanas pasākumus tas veic neatkarīgi. OLAF veikto izmeklēšanu reglamentējošajā tiesiskajā regulējumā ir noteiktas divas garantiju grupas, kuru mērķis ir nodrošināt OLAF darbības neatkarību un “izmeklēšanas funkciju pienācīgu veikšanu” (3), – OLAF ĢD neatkarība un Uzraudzības komitejas loma. |
| --- | --- |

8.

Lai arī no administratīvā viedokļa OLAF oficiāli ir Eiropas Komisijas (EK) daļa, izmeklēšanas pasākumus tas veic neatkarīgi. OLAF veikto izmeklēšanu reglamentējošajā tiesiskajā regulējumā ir noteiktas divas garantiju grupas, kuru mērķis ir nodrošināt OLAF darbības neatkarību un “izmeklēšanas funkciju pienācīgu veikšanu” (3), – OLAF ĢD neatkarība un Uzraudzības komitejas loma.

OLAF

OLAF

OLAF

3

OLAF

2.1.   
  OLAF ģenerāldirektora neatkarība

OLAF ģenerāldirektora neatkarība

| 9. | OLAF izmeklēšanas sākšana, veikšana un izbeigšana ir OLAF ĢD ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc viņa neatkarība ir obligāts priekšnoteikums tam, lai OLAF veikto administratīvo izmeklēšanu neskartu ārēja ietekme vai spiediens. Uzraudzības komiteja vairākos atzinumos ir paudusi viedokli par ģenerāldirektora iecelšanu, viņa neatkarības nodrošināšanas pasākumiem un jautājumu par vietnieka pārstāvību. |
| --- | --- |

9.

OLAF izmeklēšanas sākšana, veikšana un izbeigšana ir OLAF ĢD ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc viņa neatkarība ir obligāts priekšnoteikums tam, lai OLAF veikto administratīvo izmeklēšanu neskartu ārēja ietekme vai spiediens. Uzraudzības komiteja vairākos atzinumos ir paudusi viedokli par ģenerāldirektora iecelšanu, viņa neatkarības nodrošināšanas pasākumiem un jautājumu par vietnieka pārstāvību.

OLAF

OLAF

OLAF

2.1.1.   
  OLAF ĢD iecelšana

OLAF

| 10. | Uzraudzības komiteja 2010. gadā aktīvi iesaistījās ģenerāldirektora iecelšanas procedūrā un sniedza atzinumu Nr. 2/2010 par OLAF ĢD izraudzīšanu. Uzraudzības komiteja norādīja, ka, lai OLAF darbība būtu sekmīga, tā ģenerāldirektoram jābūt apveltītam ar spēcīga līdera dotībām un labām vadītāja spējām, kā arī viņam jāpierāda spējas vadīt lielas grupas. Precizējot Uzraudzības komiteja uzsvēra, ka OLAF ĢD, lai varētu sasniegt konkrētus rezultātus cīņā pret krāpšanu un korupciju Eiropā, ir jāpiemīt spējām un apņēmībai vadīt kompleksu, daudzpusīgu organizāciju starptautiskā vidē. Viņam ir jābūt pietiekami pieredzējušam šajā jomā, lai spētu iegūt augsti kvalificētu darbinieku cieņu un uzticību un nodrošinātu ticamību gan pašā OLAF, gan ārpus tā. |
| --- | --- |

10.

Uzraudzības komiteja 2010. gadā aktīvi iesaistījās ģenerāldirektora iecelšanas procedūrā un sniedza atzinumu Nr. 2/2010 par OLAF ĢD izraudzīšanu. Uzraudzības komiteja norādīja, ka, lai OLAF darbība būtu sekmīga, tā ģenerāldirektoram jābūt apveltītam ar spēcīga līdera dotībām un labām vadītāja spējām, kā arī viņam jāpierāda spējas vadīt lielas grupas. Precizējot Uzraudzības komiteja uzsvēra, ka OLAF ĢD, lai varētu sasniegt konkrētus rezultātus cīņā pret krāpšanu un korupciju Eiropā, ir jāpiemīt spējām un apņēmībai vadīt kompleksu, daudzpusīgu organizāciju starptautiskā vidē. Viņam ir jābūt pietiekami pieredzējušam šajā jomā, lai spētu iegūt augsti kvalificētu darbinieku cieņu un uzticību un nodrošinātu ticamību gan pašā OLAF, gan ārpus tā.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| 11. | Turklāt atzinumā Nr. 3/2010 Uzraudzības komiteja atbalstīja jauno iecelšanas procedūru, kas paredzēta grozītās Regulas (EK) 1073/1999 12. panta 2. punktā. Šī procedūra pilnīgi atbilst neatkarības prasībai, bet trīs iestāžu – Eiropas Parlamenta (EP), Padomes un Eiropas Komisijas – kopīga vienošanās stiprina OLAF ĢD pozīcijas. |
| --- | --- |

11.

Turklāt atzinumā Nr. 3/2010 Uzraudzības komiteja atbalstīja jauno iecelšanas procedūru, kas paredzēta grozītās Regulas (EK) 1073/1999 12. panta 2. punktā. Šī procedūra pilnīgi atbilst neatkarības prasībai, bet trīs iestāžu – Eiropas Parlamenta (EP), Padomes un Eiropas Komisijas – kopīga vienošanās stiprina OLAF ĢD pozīcijas.

OLAF ĢD

2.1.2.   
  OLAF ĢD neatkarības nodrošināšanas pasākumi

OLAF

| 12. | OLAF ĢD jābūt pilnīgi neatkarīgam savu pienākumu veikšanā. Turklāt viņam ir vispārējs pienākums OLAF operatīvajos pasākumos nodrošināt biroja kopējo neatkarību, bet Uzraudzības komiteja vienmēr ir atbalstījusi viņu šā pienākuma veikšanā. OLAF izmeklēšanu reglamentējošajā tiesiskajā regulējumā ir noteikti vairāki pasākumi, kas nodrošina OLAF ĢD darbības neatkarību. Uzraudzības komiteja savos atzinumos un iepriekšējos gada pārskatos ir paudusi viedokli par dažiem no šiem pasākumiem. |
| --- | --- |

12.

OLAF ĢD jābūt pilnīgi neatkarīgam savu pienākumu veikšanā. Turklāt viņam ir vispārējs pienākums OLAF operatīvajos pasākumos nodrošināt biroja kopējo neatkarību, bet Uzraudzības komiteja vienmēr ir atbalstījusi viņu šā pienākuma veikšanā. OLAF izmeklēšanu reglamentējošajā tiesiskajā regulējumā ir noteikti vairāki pasākumi, kas nodrošina OLAF ĢD darbības neatkarību. Uzraudzības komiteja savos atzinumos un iepriekšējos gada pārskatos ir paudusi viedokli par dažiem no šiem pasākumiem.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| 13. | Cita starpā OLAF ĢD ir kompetents lemt par izmeklēšanas sākšanu, veikšanu un ziņojuma sniegšanu pēc tās, nelūdzot vai nepieņemot ārējus norādījumus (4). Turklāt OLAF ĢD var vērsties tiesā pret Eiropas Komisiju, ja uzskata, ka tās veiktais pasākums apdraud viņa neatkarību. Ņemot vērā nesenos pārpratumus starp Eiropas Parlamentu un OLAF, Uzraudzības komiteja savā atzinumā Nr. 4/2011 norādīja, ka Regulas (EK) Nr. 1073/1999 grozītajā priekšlikumā šāda iespēja jāattiecina uz visām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām (5). Šādā gadījumā ģenerāldirektoram nekavējoties jāinformē Uzraudzības komiteja un jālūdz tās nedalīts atbalsts. |
| --- | --- |

13.

Cita starpā OLAF ĢD ir kompetents lemt par izmeklēšanas sākšanu, veikšanu un ziņojuma sniegšanu pēc tās, nelūdzot vai nepieņemot ārējus norādījumus (4). Turklāt OLAF ĢD var vērsties tiesā pret Eiropas Komisiju, ja uzskata, ka tās veiktais pasākums apdraud viņa neatkarību. Ņemot vērā nesenos pārpratumus starp Eiropas Parlamentu un OLAF, Uzraudzības komiteja savā atzinumā Nr. 4/2011 norādīja, ka Regulas (EK) Nr. 1073/1999 grozītajā priekšlikumā šāda iespēja jāattiecina uz visām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām (5). Šādā gadījumā ģenerāldirektoram nekavējoties jāinformē Uzraudzības komiteja un jālūdz tās nedalīts atbalsts.

OLAF

4

OLAF

OLAF

5

| 14. | Turklāt atšķirībā no citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektoriem OLAF ĢD ir tiesības rīkoties kā iecēlējinstitūcijai vai kā institūcijai, kas pilnvarota noslēgt darba līgumus (6). Ņemot vērā, ka viņam cilvēkresursu pārvaldība jāīsteno veidā, kas vislabāk atbilst OLAF darbības vajadzībām, Uzraudzības komiteja uzskata, ka šī funkcija ir jāstiprina, tādējādi piešķirot viņam brīvību pieņemt darbā tādu izmeklēšanas personālu, kam ir OLAF operatīvās darbības īstenošanai nepieciešamās prasmes un kvalifikācija. Šīs funkcijas izpilde ir pilnīgi jāuztic ģenerāldirektoram, un to nedrīkst saistīt ar darbā pieņemšanas procedūrām, kuras piemēro attiecībā uz pārējo Eiropas Komisiju. Šo pienākumu nedrīkst nodot Eiropas Komisijas pārziņā. Uzraudzības komiteja atkārtoti uzsver vajadzību pēc pilnveidotas cilvēkresursu politikas, ieviešot stratēģiju, kas atspoguļotu vadības noteiktās darbības prioritātes (7). |
| --- | --- |

14.

Turklāt atšķirībā no citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektoriem OLAF ĢD ir tiesības rīkoties kā iecēlējinstitūcijai vai kā institūcijai, kas pilnvarota noslēgt darba līgumus (6). Ņemot vērā, ka viņam cilvēkresursu pārvaldība jāīsteno veidā, kas vislabāk atbilst OLAF darbības vajadzībām, Uzraudzības komiteja uzskata, ka šī funkcija ir jāstiprina, tādējādi piešķirot viņam brīvību pieņemt darbā tādu izmeklēšanas personālu, kam ir OLAF operatīvās darbības īstenošanai nepieciešamās prasmes un kvalifikācija. Šīs funkcijas izpilde ir pilnīgi jāuztic ģenerāldirektoram, un to nedrīkst saistīt ar darbā pieņemšanas procedūrām, kuras piemēro attiecībā uz pārējo Eiropas Komisiju. Šo pienākumu nedrīkst nodot Eiropas Komisijas pārziņā. Uzraudzības komiteja atkārtoti uzsver vajadzību pēc pilnveidotas cilvēkresursu politikas, ieviešot stratēģiju, kas atspoguļotu vadības noteiktās darbības prioritātes (7).

OLAF

6

OLAF

OLAF

7

| 15. | Visbeidzot Uzraudzības komiteja savā atzinumā Nr. 4/2011 uzsvēra, ka ir būtiski, lai OLAF veiktu neatkarīgu izmeklēšanu bez pārtraukumiem, un ģenerāldirektora izmeklēšanas pienākumu deleģēšana vienam vai vairākiem OLAF darbiniekiem nedrīkst mazināt ieceltās personas atbildību attiecībā pret iestādēm vai apdraudēt viņa neatkarību (8). |
| --- | --- |

15.

Visbeidzot Uzraudzības komiteja savā atzinumā Nr. 4/2011 uzsvēra, ka ir būtiski, lai OLAF veiktu neatkarīgu izmeklēšanu bez pārtraukumiem, un ģenerāldirektora izmeklēšanas pienākumu deleģēšana vienam vai vairākiem OLAF darbiniekiem nedrīkst mazināt ieceltās personas atbildību attiecībā pret iestādēm vai apdraudēt viņa neatkarību (8).

OLAF

OLAF

8

2.1.3.   Ģenerāldirektora vietnieks

Ģenerāldirektora vietnieks

| 16. | Iestādes 2010. gada janvārī saskārās ar situāciju, kad neviena persona nebija iecelta OLAF ĢD amatā atbilstīgi tam, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1073/1999 12. pantā, un Eiropas Komisija iecēla ģenerāldirektora vietas izpildītāju bez iepriekšējas apspriešanās ar divām pārējām iestādēm (Eiropas Parlaments un Padome) un nesaņemot šo iestāžu iepriekšēju piekrišanu. Uzraudzības komiteja pauda viedokli, ka persona, kura starpposmā veic OLAF ĢD vietas izpildītāja pienākumus, šādus pienākumus var veikt vienīgi tad, ja visas trīs iestādes tam ir vienprātīgi piekritušas (9). |
| --- | --- |

16.

Iestādes 2010. gada janvārī saskārās ar situāciju, kad neviena persona nebija iecelta OLAF ĢD amatā atbilstīgi tam, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1073/1999 12. pantā, un Eiropas Komisija iecēla ģenerāldirektora vietas izpildītāju bez iepriekšējas apspriešanās ar divām pārējām iestādēm (Eiropas Parlaments un Padome) un nesaņemot šo iestāžu iepriekšēju piekrišanu. Uzraudzības komiteja pauda viedokli, ka persona, kura starpposmā veic OLAF ĢD vietas izpildītāja pienākumus, šādus pienākumus var veikt vienīgi tad, ja visas trīs iestādes tam ir vienprātīgi piekritušas (9).

OLAF

OLAF

9

| 17. | Ņemot vērā šos notikumus, Uzraudzības komiteja uzskatīja, ka ir būtiski nodrošināt OLAF izmeklēšanu neatkarīgas veikšanas nepārtrauktību, Regulā (EK) Nr. 1073/1999 izveidojot pastāvīga ģenerāldirektora vietnieka amatu, kas aizstātu ģenerāldirektoru, ja viņš atkāpjas no amata, aiziet pensijā, atrodas slimības atvaļinājumā vai citu iemeslu dēļ nespēj veikt savus pienākumus (10); šāds vietnieks jāizraugās no OLAF direktoru vidus, pamatojoties uz visu trīs iestāžu vienprātīgu lēmumu. |
| --- | --- |

17.

Ņemot vērā šos notikumus, Uzraudzības komiteja uzskatīja, ka ir būtiski nodrošināt OLAF izmeklēšanu neatkarīgas veikšanas nepārtrauktību, Regulā (EK) Nr. 1073/1999 izveidojot pastāvīga ģenerāldirektora vietnieka amatu, kas aizstātu ģenerāldirektoru, ja viņš atkāpjas no amata, aiziet pensijā, atrodas slimības atvaļinājumā vai citu iemeslu dēļ nespēj veikt savus pienākumus (10); šāds vietnieks jāizraugās no OLAF direktoru vidus, pamatojoties uz visu trīs iestāžu vienprātīgu lēmumu.

OLAF

10

OLAF

2.2.   
  Uzraudzības komitejas loma

Uzraudzības komitejas loma

| 18. | Uzraudzības komiteja tika izveidota, lai stiprinātu OLAF neatkarību, regulāri uzraugot OLAF izmeklēšanas funkcijas īstenošanu. Uzraudzības komitejas neatkarība ir būtisks OLAF darbības neatkarības faktors. Tāpēc Uzraudzības komitejai jābūt pieejamiem pietiekamiem un pienācīgiem resursiem (Uzraudzības komitejas piekļuve OLAF lietu dokumentiem un Uzraudzības komitejas sekretariāta atbalsts), lai tā varētu pilnīgi neatkarīgi veikt savus pienākumus un īstenot savas funkcijas. Uzraudzības komiteja ir regulāri paudusi viedokli par šo jautājumu gan gada pārskatos, gan atzinumos. |
| --- | --- |

18.

Uzraudzības komiteja tika izveidota, lai stiprinātu OLAF neatkarību, regulāri uzraugot OLAF izmeklēšanas funkcijas īstenošanu. Uzraudzības komitejas neatkarība ir būtisks OLAF darbības neatkarības faktors. Tāpēc Uzraudzības komitejai jābūt pieejamiem pietiekamiem un pienācīgiem resursiem (Uzraudzības komitejas piekļuve OLAF lietu dokumentiem un Uzraudzības komitejas sekretariāta atbalsts), lai tā varētu pilnīgi neatkarīgi veikt savus pienākumus un īstenot savas funkcijas. Uzraudzības komiteja ir regulāri paudusi viedokli par šo jautājumu gan gada pārskatos, gan atzinumos.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

2.2.1.   Uzraudzības komitejas piekļuve OLAF lietu dokumentiem

Uzraudzības komitejas piekļuve OLAF

| 19. | Atzinumā Nr. 4/2011 norādīts, ka Uzraudzības komiteja kā neatkarīga struktūra savus uzraudzības pasākumus nedrīkst īstenot, pamatojoties vienīgi uz informāciju, ko tā saņem no OLAF. Uzraudzības komitejai jāspēj veikt analīzi, izmantojot ne tikai dokumentus un informāciju, kas saņemta no OLAF saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999, bet arī visu dokumentāciju, ko Uzraudzības komiteja uzskata par nepieciešamu sava uzdevuma veikšanai. Šajā saistībā Uzraudzības komitejai un tās sekretariātam ir būtiski piekļūt OLAF lietu dokumentiem, lai iegūtu informāciju, kas nepieciešama, lai Uzraudzības komiteja varētu īstenot savu mērķi stiprināt OLAF neatkarību, regulāri uzraugot tā izmeklēšanas funkciju. |
| --- | --- |

19.

Atzinumā Nr. 4/2011 norādīts, ka Uzraudzības komiteja kā neatkarīga struktūra savus uzraudzības pasākumus nedrīkst īstenot, pamatojoties vienīgi uz informāciju, ko tā saņem no OLAF. Uzraudzības komitejai jāspēj veikt analīzi, izmantojot ne tikai dokumentus un informāciju, kas saņemta no OLAF saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999, bet arī visu dokumentāciju, ko Uzraudzības komiteja uzskata par nepieciešamu sava uzdevuma veikšanai. Šajā saistībā Uzraudzības komitejai un tās sekretariātam ir būtiski piekļūt OLAF lietu dokumentiem, lai iegūtu informāciju, kas nepieciešama, lai Uzraudzības komiteja varētu īstenot savu mērķi stiprināt OLAF neatkarību, regulāri uzraugot tā izmeklēšanas funkciju.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

2.2.2.   Uzraudzības komitejas sekretariāts

Uzraudzības komitejas sekretariāts

| 20. | Uzraudzības komitejas locekļiem to pienākumu izpildē palīdz sekretariāts, kuru nodrošina OLAF
   (11). Uzraudzības komiteja vienmēr ir uzsvērusi, ka Uzraudzības komitejas sekretariātam ir jāstrādā neatkarīgi Uzraudzības komitejas priekšsēdētāja un locekļu pārraudzībā un vadībā. Uzraudzības komiteja uzskata, ka, lai nodrošinātu sekretariāta neatkarīgu darbību, Regulas (EK) Nr. 1073/1999 tekstā ir jāiekļauj papildu aizsargmehānismi, piemēram, tie, kas ierosināti Uzraudzības komitejas atzinumā Nr. 4/2011 (12) attiecībā uz sekretariāta locekļu skaitu, kā arī attiecībā uz to izraudzīšanos un novērtēšanu. |
| --- | --- |

20.

Uzraudzības komitejas locekļiem to pienākumu izpildē palīdz sekretariāts, kuru nodrošina OLAF
   (11). Uzraudzības komiteja vienmēr ir uzsvērusi, ka Uzraudzības komitejas sekretariātam ir jāstrādā neatkarīgi Uzraudzības komitejas priekšsēdētāja un locekļu pārraudzībā un vadībā. Uzraudzības komiteja uzskata, ka, lai nodrošinātu sekretariāta neatkarīgu darbību, Regulas (EK) Nr. 1073/1999 tekstā ir jāiekļauj papildu aizsargmehānismi, piemēram, tie, kas ierosināti Uzraudzības komitejas atzinumā Nr. 4/2011 (12) attiecībā uz sekretariāta locekļu skaitu, kā arī attiecībā uz to izraudzīšanos un novērtēšanu.

OLAF

11

12

| 21. | Pilnvaru termiņa laikā Uzraudzības komiteja ir nemainīgi norādījusi, ka sekretariāts jānodrošina ar skaita un līmeņa ziņā pienācīgu personālu – ar vienu nodaļas vadītāju, četriem administratoriem un trīs asistentiem. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir ļoti sarūgtināta par to, ka OLAF ne tikai neizpildīja visus vairākkārtīgi sniegtos ierosinājumus, bet – un tas ir vēl būtiskāk – jaunajā OLAF struktūrā sekretariāta darbinieku skaits samazināts no astoņiem darbiniekiem līdz sešiem darbiniekiem. Turklāt Uzraudzības komiteja ar bažām atzīmē, ka jauno Uzraudzības komitejas sekretariāta vadītāju ir iecēlis OLAF ĢD; abi šie lēmumi ir pieņemti, iepriekš neapspriežoties ar Uzraudzības komiteju. |
| --- | --- |

21.

Pilnvaru termiņa laikā Uzraudzības komiteja ir nemainīgi norādījusi, ka sekretariāts jānodrošina ar skaita un līmeņa ziņā pienācīgu personālu – ar vienu nodaļas vadītāju, četriem administratoriem un trīs asistentiem. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir ļoti sarūgtināta par to, ka OLAF ne tikai neizpildīja visus vairākkārtīgi sniegtos ierosinājumus, bet – un tas ir vēl būtiskāk – jaunajā OLAF struktūrā sekretariāta darbinieku skaits samazināts no astoņiem darbiniekiem līdz sešiem darbiniekiem. Turklāt Uzraudzības komiteja ar bažām atzīmē, ka jauno Uzraudzības komitejas sekretariāta vadītāju ir iecēlis OLAF ĢD; abi šie lēmumi ir pieņemti, iepriekš neapspriežoties ar Uzraudzības komiteju.

OLAF

OLAF

OLAF

| 22. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka turpmāk un saskaņā ar tās reglamenta (13) 11. pantu sekretariāta locekļi ir jāieceļ pēc Uzraudzības komitejas ierosinājuma citai instancei, nevis OLAF ĢD, un šiem locekļiem par savu darbu jāatskaitās vienīgi Uzraudzības komitejai un jāstrādā pilnīgā saskaņā ar Uzraudzības komitejas norādījumiem, bet Uzraudzības komitejai regulāri jāveic šo sekretariāta locekļu novērtējums (14). Pamatojoties uz sešus gadus ilgajā pilnvaru termiņa laikā uzkrāto pieredzi, Uzraudzības komiteja uzskata, ka tās neatkarība un tās sekretariāta neatkarība būtu iluzora, ja Uzraudzības komitejas sekretariāta darbiniekus turpinātu iecelt amatā, vadīt un vērtēt Uzraudzības komitejas uzraugāmais birojs. |
| --- | --- |

22.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka turpmāk un saskaņā ar tās reglamenta (13) 11. pantu sekretariāta locekļi ir jāieceļ pēc Uzraudzības komitejas ierosinājuma citai instancei, nevis OLAF ĢD, un šiem locekļiem par savu darbu jāatskaitās vienīgi Uzraudzības komitejai un jāstrādā pilnīgā saskaņā ar Uzraudzības komitejas norādījumiem, bet Uzraudzības komitejai regulāri jāveic šo sekretariāta locekļu novērtējums (14). Pamatojoties uz sešus gadus ilgajā pilnvaru termiņa laikā uzkrāto pieredzi, Uzraudzības komiteja uzskata, ka tās neatkarība un tās sekretariāta neatkarība būtu iluzora, ja Uzraudzības komitejas sekretariāta darbiniekus turpinātu iecelt amatā, vadīt un vērtēt Uzraudzības komitejas uzraugāmais birojs.

13

OLAF

14

3.   
  OLAF IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJAS ĪSTENOŠANAS UZRAUDZĪBA

OLAF

| 23. | Pilnvaru termiņa laikā Uzraudzības komiteja ir pilnīgi izmantojusi tos tiesiskos mehānismus, ko tai nodrošinājis likumdevējs attiecībā uz OLAF izmeklēšanas funkcijas regulāru uzraudzību, lai pārliecinātos, ka netiek grauta tā neatkarība. Pamatojoties uz informāciju, ko tai nosūtījis OLAF ĢD (15), vai rīkojoties pēc savas ierosmes (16), Uzraudzības komiteja pārbaudīja tos OLAF izmeklēšanas funkcijas aspektus, ko tā uzskatīja par būtiskiem biroja darbības neatkarības nodrošināšanai, – OLAF kompetenci un izmeklēšanas pilnvaras, izmeklēšanas ilgumu, procesuālo tiesību ievērošanu, sadarbību un informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm un iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām. |
| --- | --- |

23.

Pilnvaru termiņa laikā Uzraudzības komiteja ir pilnīgi izmantojusi tos tiesiskos mehānismus, ko tai nodrošinājis likumdevējs attiecībā uz OLAF izmeklēšanas funkcijas regulāru uzraudzību, lai pārliecinātos, ka netiek grauta tā neatkarība. Pamatojoties uz informāciju, ko tai nosūtījis OLAF ĢD (15), vai rīkojoties pēc savas ierosmes (16), Uzraudzības komiteja pārbaudīja tos OLAF izmeklēšanas funkcijas aspektus, ko tā uzskatīja par būtiskiem biroja darbības neatkarības nodrošināšanai, – OLAF kompetenci un izmeklēšanas pilnvaras, izmeklēšanas ilgumu, procesuālo tiesību ievērošanu, sadarbību un informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm un iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

OLAF

OLAF

15

16

OLAF

OLAF

3.1.   
  OLAF kompetence un izmeklēšanas pilnvaras

OLAF kompetence un izmeklēšanas pilnvaras

| 24. | Atzinumā Nr. 3/2010 Uzraudzības komiteja pauda vēlmi grozītajā Regulā (EK) Nr. 1073/1999 skaidri noteikt OLAF kompetenci un izmeklēšanas pilnvaras katrā posmā, jo īpaši OLAF pilnvaras veikt pārbaudes un apskates uz vietas atbilstīgi tam, kā noteikts Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17). Nesenās problēmas ir apliecinājušas nepieciešamību stiprināt arī OLAF tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru informācijai (18). |
| --- | --- |

24.

Atzinumā Nr. 3/2010 Uzraudzības komiteja pauda vēlmi grozītajā Regulā (EK) Nr. 1073/1999 skaidri noteikt OLAF kompetenci un izmeklēšanas pilnvaras katrā posmā, jo īpaši OLAF pilnvaras veikt pārbaudes un apskates uz vietas atbilstīgi tam, kā noteikts Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (17). Nesenās problēmas ir apliecinājušas nepieciešamību stiprināt arī OLAF tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru informācijai (18).

OLAF

OLAF

17

OLAF

18

| 25. | Kad OLAF apsver izmeklēšanas sākšanu, tam ir liegta tūlītēja un automātiska piekļuve Eiropas Komisijas datu bāzēm, kurās iekļauti personas dati. Uzraudzības komitejas atzinumā Nr. 1/2011, kas tika sniegts pēc OLAF ĢD lūguma, pausts atbalsts nostājai, ko OLAF pārstāvēja apspriedē ar Eiropas Komisiju par šo jautājumu (sīkāku informāciju sk. turpmāk 3.5.1. punktā). |
| --- | --- |

25.

Kad OLAF apsver izmeklēšanas sākšanu, tam ir liegta tūlītēja un automātiska piekļuve Eiropas Komisijas datu bāzēm, kurās iekļauti personas dati. Uzraudzības komitejas atzinumā Nr. 1/2011, kas tika sniegts pēc OLAF ĢD lūguma, pausts atbalsts nostājai, ko OLAF pārstāvēja apspriedē ar Eiropas Komisiju par šo jautājumu (sīkāku informāciju sk. turpmāk 3.5.1. punktā).

OLAF

OLAF

OLAF

| 26. | Apstrīdēta ir arī OLAF kompetence sākt un veikt iekšēju izmeklēšanu pret Eiropas Parlamenta deputātiem, kā arī tā tiesības tūlītēji un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai šīs iestādes informācijai un tās telpām. Arī šajā gadījumā Uzraudzības komiteja atbalstīja OLAF un pēc OLAF ĢD lūguma sniedza atzinumu Nr. 2/2011, kurā norādīja, ka, neļaujot OLAF īstenot šo svarīgo izmeklēšanas pasākumu pēc tam, kad iestāde, struktūra, birojs un aģentūra ir interpretējusi OLAF pilnvaras, tiek ierobežota OLAF spēja veikt neatkarīgu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

26.

Apstrīdēta ir arī OLAF kompetence sākt un veikt iekšēju izmeklēšanu pret Eiropas Parlamenta deputātiem, kā arī tā tiesības tūlītēji un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai šīs iestādes informācijai un tās telpām. Arī šajā gadījumā Uzraudzības komiteja atbalstīja OLAF un pēc OLAF ĢD lūguma sniedza atzinumu Nr. 2/2011, kurā norādīja, ka, neļaujot OLAF īstenot šo svarīgo izmeklēšanas pasākumu pēc tam, kad iestāde, struktūra, birojs un aģentūra ir interpretējusi OLAF pilnvaras, tiek ierobežota OLAF spēja veikt neatkarīgu izmeklēšanu.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| 27. | Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komiteja pauda nožēlu par to, ka līdz šim nav skaidri noteikta OLAF kompetence veikt izmeklēšanu un tā izmeklēšanas pilnvaras, īpaši attiecībā uz izmeklēšanu, kas tiek veikta iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās (19). |
| --- | --- |

27.

Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komiteja pauda nožēlu par to, ka līdz šim nav skaidri noteikta OLAF kompetence veikt izmeklēšanu un tā izmeklēšanas pilnvaras, īpaši attiecībā uz izmeklēšanu, kas tiek veikta iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās (19).

OLAF

19

3.2.   
  Izmeklēšanas ilgums

Izmeklēšanas ilgums

| 28. | Uzraudzības komiteja pievērsa lielu uzmanību OLAF īstenoto izmeklēšanu ilgumam, īpašu uzmanību pievēršot darbībai ar noteiktu termiņu un neizskaidrotiem izmeklēšanas gaitas aizkavējumiem. Izmeklēšanu ilgumu uzraudzīja arī tāpēc, lai pārbaudītu, vai iespējamie neatbilstošie aizkavējumi nav saistīti ar kādu iemeslu, kas varētu graut izmeklēšanas neatkarīgu veikšanu vai apdraudēt tās rezultātus. Uzraudzības komiteja pavisam izskatīja 425 lietas, kas ilgušas vairāk nekā deviņus mēnešus, kā arī vairākas lietas, kas pēc vairāk nekā četriem izmeklēšanas gadiem joprojām nebija pabeigtas. Konstatējumi tika izklāstīti divos atzinumos (20) un katrā Uzraudzības komitejas gada pārskatā. |
| --- | --- |

28.

Uzraudzības komiteja pievērsa lielu uzmanību OLAF īstenoto izmeklēšanu ilgumam, īpašu uzmanību pievēršot darbībai ar noteiktu termiņu un neizskaidrotiem izmeklēšanas gaitas aizkavējumiem. Izmeklēšanu ilgumu uzraudzīja arī tāpēc, lai pārbaudītu, vai iespējamie neatbilstošie aizkavējumi nav saistīti ar kādu iemeslu, kas varētu graut izmeklēšanas neatkarīgu veikšanu vai apdraudēt tās rezultātus. Uzraudzības komiteja pavisam izskatīja 425 lietas, kas ilgušas vairāk nekā deviņus mēnešus, kā arī vairākas lietas, kas pēc vairāk nekā četriem izmeklēšanas gadiem joprojām nebija pabeigtas. Konstatējumi tika izklāstīti divos atzinumos (20) un katrā Uzraudzības komitejas gada pārskatā.

OLAF

20

| 29. | Pēc tam, kad atzinumā Nr. 1/2007 Uzraudzības komiteja bija ieteikusi ziņojumos, ko OLAF sniedz Uzraudzības komitejai par izmeklēšanām, kuras ilgušas vairāk nekā deviņus mēnešus, skaidrāk norādīt izmeklēšanas ārkārtējo aizkavējumu iemeslus (21), tā ir spējusi labāk noteikt šādu aizkavējumu iemeslus, un, mainot “deviņu mēnešu ziņojumu” formu, OLAF ir novērsis lielāko daļu neizskaidroto iemeslu. |
| --- | --- |

29.

Pēc tam, kad atzinumā Nr. 1/2007 Uzraudzības komiteja bija ieteikusi ziņojumos, ko OLAF sniedz Uzraudzības komitejai par izmeklēšanām, kuras ilgušas vairāk nekā deviņus mēnešus, skaidrāk norādīt izmeklēšanas ārkārtējo aizkavējumu iemeslus (21), tā ir spējusi labāk noteikt šādu aizkavējumu iemeslus, un, mainot “deviņu mēnešu ziņojumu” formu, OLAF ir novērsis lielāko daļu neizskaidroto iemeslu.

OLAF

21

OLAF

| 30. | Tomēr tas nenozīmē, ka Uzraudzības komiteja ir apmierināta ar izmeklēšanas pabeigšanu pieņemamā termiņā. Gluži pretēji, Uzraudzības komiteja ir novērojusi, ka izmeklēšanas pabeigšanai (dažkārt pat samērā vienkāršos jautājumos) bieži vien nepieciešams pārmērīgi ilgs laiks. Pašlaik ir 36 lietas, kurās izmeklēšana ilgst jau vairāk nekā 4 gadus (22). Tam par iemeslu var būt fakts, ka attiecīgās izmeklēšanas veikšanai nav norīkots pietiekams skaits pieredzējušu darbinieku vai ka izmeklētāji tiek norīkoti sākt citu izmeklēšanu jau pirms iepriekšējās izmeklēšanas pabeigšanas. Uzraudzības komiteja ir ļoti norūpējusies par šo jautājumu, un tā ir risinājusi šo problēmu, cita starpā ierosinot labākas izmeklēšanas kontroles un plānošanas metodes, lai vadītāji varētu labāk nodarbināt savus izmeklētājus un efektīvāk vadīt izmeklēšanas (23). |
| --- | --- |

30.

Tomēr tas nenozīmē, ka Uzraudzības komiteja ir apmierināta ar izmeklēšanas pabeigšanu pieņemamā termiņā. Gluži pretēji, Uzraudzības komiteja ir novērojusi, ka izmeklēšanas pabeigšanai (dažkārt pat samērā vienkāršos jautājumos) bieži vien nepieciešams pārmērīgi ilgs laiks. Pašlaik ir 36 lietas, kurās izmeklēšana ilgst jau vairāk nekā 4 gadus (22). Tam par iemeslu var būt fakts, ka attiecīgās izmeklēšanas veikšanai nav norīkots pietiekams skaits pieredzējušu darbinieku vai ka izmeklētāji tiek norīkoti sākt citu izmeklēšanu jau pirms iepriekšējās izmeklēšanas pabeigšanas. Uzraudzības komiteja ir ļoti norūpējusies par šo jautājumu, un tā ir risinājusi šo problēmu, cita starpā ierosinot labākas izmeklēšanas kontroles un plānošanas metodes, lai vadītāji varētu labāk nodarbināt savus izmeklētājus un efektīvāk vadīt izmeklēšanas (23).

22

23

3.3.   
  Procesuālo garantiju ievērošana izmeklēšanas laikā

Procesuālo garantiju ievērošana izmeklēšanas laikā

| 31. | OLAF neatkarība daudzējādā ziņā ir atkarīga no tā spējas un vēlmes izmeklēšanas laikā ievērot pamattiesības un procesuālās garantijas. Neievērojot pamattiesības un procesuālās garantijas, OLAF pakļautu sevi kritikai un izraisītu iesaistīto pušu pretestību un politisku iejaukšanos. Tādēļ Uzraudzības komiteja vienmēr ir interesējusies par to, kā OLAF ievēro šīs tiesības un garantijas, un pielikusi lielas pūles, lai novērtētu, kā OLAF nodrošina pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu, un aktīvi veicinātu atbilstošu standartu izstrādi šajā jomā, kuri būtu piemērojami attiecībā uz OLAF. |
| --- | --- |

31.

OLAF neatkarība daudzējādā ziņā ir atkarīga no tā spējas un vēlmes izmeklēšanas laikā ievērot pamattiesības un procesuālās garantijas. Neievērojot pamattiesības un procesuālās garantijas, OLAF pakļautu sevi kritikai un izraisītu iesaistīto pušu pretestību un politisku iejaukšanos. Tādēļ Uzraudzības komiteja vienmēr ir interesējusies par to, kā OLAF ievēro šīs tiesības un garantijas, un pielikusi lielas pūles, lai novērtētu, kā OLAF nodrošina pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu, un aktīvi veicinātu atbilstošu standartu izstrādi šajā jomā, kuri būtu piemērojami attiecībā uz OLAF.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| 32. | Izskatot lietas, kas nodotas valstu tiesu iestādēm, Uzraudzības komiteja īpašu uzmanību pievērsa izmeklēšanas materiālajiem un procesuālajiem aspektiem. Pamatojoties uz šīm lietām, Uzraudzības komiteja novērtēja to, kā OLAF nodrošina pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu izmeklēšanā. Uzraudzības komitejas konstatējumi un ieteikumi ir apkopoti atzinumā Nr. 5/2010. Šajā atzinumā Uzraudzības komiteja secina, ka kopumā OLAF ievēro pamattiesības un procesuālās garantijas. Tomēr Uzraudzības komiteja ir konstatējusi atsevišķas problēmas, piemēram, procesuālus trūkumus, administratīvas kļūdas un atšķirīgu praksi dažādās izmeklēšanas nodaļās. |
| --- | --- |

32.

Izskatot lietas, kas nodotas valstu tiesu iestādēm, Uzraudzības komiteja īpašu uzmanību pievērsa izmeklēšanas materiālajiem un procesuālajiem aspektiem. Pamatojoties uz šīm lietām, Uzraudzības komiteja novērtēja to, kā OLAF nodrošina pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu izmeklēšanā. Uzraudzības komitejas konstatējumi un ieteikumi ir apkopoti atzinumā Nr. 5/2010. Šajā atzinumā Uzraudzības komiteja secina, ka kopumā OLAF ievēro pamattiesības un procesuālās garantijas. Tomēr Uzraudzības komiteja ir konstatējusi atsevišķas problēmas, piemēram, procesuālus trūkumus, administratīvas kļūdas un atšķirīgu praksi dažādās izmeklēšanas nodaļās.

OLAF

OLAF

| 33. | Uzraudzības komiteja sniedza ieteikumus pastāvošās izmeklēšanas prakses uzlabošanai. Proti, Uzraudzības komiteja ierosināja konkrētus pasākumus, kas OLAF būtu jāīsteno, lai pastiprinātu pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu katrā izmeklēšanas posmā. Turklāt tā ierosināja OLAF veikt konkrētus uzlabojumus OLAF rokasgrāmatā (24) un nodrošināt, ka tiek ievēroti tās noteikumi. Uzraudzības komiteja ieteica arī pastiprināt izmeklēšanas un tās norises objektivitātes un konfidencialitātes kontroles mehānismus. Visbeidzot tā nodrošināja OLAF ar pamattiesību un procesuālo garantiju analīzes sistēmu, ko izmeklētāji var izmantot kā norādes izmeklēšanā, bet vadība – izmeklēšanu likumības kontrolē. |
| --- | --- |

33.

Uzraudzības komiteja sniedza ieteikumus pastāvošās izmeklēšanas prakses uzlabošanai. Proti, Uzraudzības komiteja ierosināja konkrētus pasākumus, kas OLAF būtu jāīsteno, lai pastiprinātu pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanu katrā izmeklēšanas posmā. Turklāt tā ierosināja OLAF veikt konkrētus uzlabojumus OLAF rokasgrāmatā (24) un nodrošināt, ka tiek ievēroti tās noteikumi. Uzraudzības komiteja ieteica arī pastiprināt izmeklēšanas un tās norises objektivitātes un konfidencialitātes kontroles mehānismus. Visbeidzot tā nodrošināja OLAF ar pamattiesību un procesuālo garantiju analīzes sistēmu, ko izmeklētāji var izmantot kā norādes izmeklēšanā, bet vadība – izmeklēšanu likumības kontrolē.

OLAF

OLAF

OLAF

24

OLAF

| 34. | Uzraudzības komiteja ar gandarījumu norāda, ka, reaģējot uz tās atzinumu Nr. 5/2010, OLAF ĢD nolēma ieviest OLAF darbā lielāko daļu tās sniegto ieteikumu. |
| --- | --- |

34.

Uzraudzības komiteja ar gandarījumu norāda, ka, reaģējot uz tās atzinumu Nr. 5/2010, OLAF ĢD nolēma ieviest OLAF darbā lielāko daļu tās sniegto ieteikumu.

OLAF

OLAF

| 35. | Uzraudzības komiteja piedalījās arī debatēs par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu, aicinot Eiropas Komisiju un likumdevēju izmantot šo reformu, lai pastiprinātu OLAF izmeklēšanā iesaistīto personu pamattiesību un procesuālo garantiju aizsardzību. Uzraudzības komiteja izdeva trīs atzinumus par šo jautājumu (25). |
| --- | --- |

35.

Uzraudzības komiteja piedalījās arī debatēs par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu, aicinot Eiropas Komisiju un likumdevēju izmantot šo reformu, lai pastiprinātu OLAF izmeklēšanā iesaistīto personu pamattiesību un procesuālo garantiju aizsardzību. Uzraudzības komiteja izdeva trīs atzinumus par šo jautājumu (25).

OLAF

25

| 36. | Proti, Uzraudzības komiteja uzsvēra, ka, nosakot procesuālo garantiju standartus, vienmēr ir jāievēro līdzsvars starp iesaistīto pušu interesēm un izmeklēšanas veikšanas efektivitāti. Šis līdzsvars ir īpaši trausls, ja tiek regulēta administratīvā procedūra, kura neparedz piespiedu pasākumus un kurai ir diezgan ierobežota ietekme uz iesaistītās personas juridisko statusu. Pastāv risks, ka, piešķirot pārāk lielu nozīmi lietas procesuālajiem aspektiem, tiktu mazināta izmeklēšanas īstenošanas efektivitāte. Kā piemēru var minēt sarežģīto jautājumu par atkāpšanos no OLAF pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli un OLAF pienākumu saņemt iepriekšēju atļauju no iesaistītās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras ģenerālsekretāra/priekšsēdētāja (sk. turpmāk 3.5.4. punktu). |
| --- | --- |

36.

Proti, Uzraudzības komiteja uzsvēra, ka, nosakot procesuālo garantiju standartus, vienmēr ir jāievēro līdzsvars starp iesaistīto pušu interesēm un izmeklēšanas veikšanas efektivitāti. Šis līdzsvars ir īpaši trausls, ja tiek regulēta administratīvā procedūra, kura neparedz piespiedu pasākumus un kurai ir diezgan ierobežota ietekme uz iesaistītās personas juridisko statusu. Pastāv risks, ka, piešķirot pārāk lielu nozīmi lietas procesuālajiem aspektiem, tiktu mazināta izmeklēšanas īstenošanas efektivitāte. Kā piemēru var minēt sarežģīto jautājumu par atkāpšanos no OLAF pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli un OLAF pienākumu saņemt iepriekšēju atļauju no iesaistītās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras ģenerālsekretāra/priekšsēdētāja (sk. turpmāk 3.5.4. punktu).

OLAF

OLAF

3.4.   
  Sadarbība un informācijas apmaiņa ar dalībvalstīm

Sadarbība un informācijas apmaiņa ar dalībvalstīm

| 37. | OLAF operatīvās darbības efektivitāte daudzējādā ziņā ir atkarīga no tā sadarbības ar dalībvalstīm un ieguldījuma, ko tās sniegušas izmeklēšanas posmā un turpmākajos posmos. Šajā ziņā Uzraudzības komitejas veiktajai OLAF izmeklēšanas funkcijas uzraudzībai ir divējāds raksturs. |
| --- | --- |

37.

OLAF operatīvās darbības efektivitāte daudzējādā ziņā ir atkarīga no tā sadarbības ar dalībvalstīm un ieguldījuma, ko tās sniegušas izmeklēšanas posmā un turpmākajos posmos. Šajā ziņā Uzraudzības komitejas veiktajai OLAF izmeklēšanas funkcijas uzraudzībai ir divējāds raksturs.

OLAF

OLAF

| 38. | Uzraudzības komiteja īpaši apzinājās to, ka ir svarīgi uzlabot informācijas plūsmu starp dalībvalstu iestādēm un OLAF. Uzraudzības komiteja centās nodrošināt, ka dalībvalstis atturas no tādas darbības, kas varētu aktīvi traucēt OLAF tā izmeklēšanas pasākumā, piemēram, no pierādījumu vai dokumentācijas nesniegšanas OLAF vai no šādas informācijas aizturēšanas. Izskatot ziņojumus par lietām, kas ilgušas vairāk nekā deviņus mēnešus, Uzraudzības komiteja konstatēja, ka vairākās lietās OLAF kā iemeslu izmeklēšanas nepabeigšanai šajā laika posmā norādījis dalībvalstu nesadarbošanos (26). Lai arī dažos izskatītajos gadījumos šis iemesls nav precīzi izmatots, pārējos gadījumos tas ir norādīts pareizi. Uzraudzības komiteja konstatēja arī to, ka OLAF ir saskāries ar grūtībām identificēt attiecīgās kompetentās valsts iestādes, kas varētu sniegt tam nepieciešamo palīdzību, kad tas veic, piemēram, pārbaudes komersantu telpās. Tādēļ Uzraudzības komiteja atzinumā Nr. 4/2011 atbalstīja grozījumu Regulā (EK) Nr. 1073/1999, kura mērķis ir likt katrai dalībvalstij nekavējoties norādīt attiecīgo valsts kompetento iestādi, kas sniegs palīdzību OLAF tā veiktajā izmeklēšanā, galvenokārt tiešo izdevumu jomā. |
| --- | --- |

38.

Uzraudzības komiteja īpaši apzinājās to, ka ir svarīgi uzlabot informācijas plūsmu starp dalībvalstu iestādēm un OLAF. Uzraudzības komiteja centās nodrošināt, ka dalībvalstis atturas no tādas darbības, kas varētu aktīvi traucēt OLAF tā izmeklēšanas pasākumā, piemēram, no pierādījumu vai dokumentācijas nesniegšanas OLAF vai no šādas informācijas aizturēšanas. Izskatot ziņojumus par lietām, kas ilgušas vairāk nekā deviņus mēnešus, Uzraudzības komiteja konstatēja, ka vairākās lietās OLAF kā iemeslu izmeklēšanas nepabeigšanai šajā laika posmā norādījis dalībvalstu nesadarbošanos (26). Lai arī dažos izskatītajos gadījumos šis iemesls nav precīzi izmatots, pārējos gadījumos tas ir norādīts pareizi. Uzraudzības komiteja konstatēja arī to, ka OLAF ir saskāries ar grūtībām identificēt attiecīgās kompetentās valsts iestādes, kas varētu sniegt tam nepieciešamo palīdzību, kad tas veic, piemēram, pārbaudes komersantu telpās. Tādēļ Uzraudzības komiteja atzinumā Nr. 4/2011 atbalstīja grozījumu Regulā (EK) Nr. 1073/1999, kura mērķis ir likt katrai dalībvalstij nekavējoties norādīt attiecīgo valsts kompetento iestādi, kas sniegs palīdzību OLAF tā veiktajā izmeklēšanā, galvenokārt tiešo izdevumu jomā.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

26

OLAF

OLAF

| 39. | Joprojām ir nepieciešama to gadījumu rūpīga analīze, kad OLAF ir saskāries ar sadarbības trūkumu no dalībvalstu puses. |
| --- | --- |

39.

Joprojām ir nepieciešama to gadījumu rūpīga analīze, kad OLAF ir saskāries ar sadarbības trūkumu no dalībvalstu puses.

OLAF

| 40. | Otrkārt, ņemot vērā, ka OLAF nav tiesību uzsākt kriminālprocesu, Uzraudzības komiteja uzskata, ka, lai OLAF izmeklēšanā sasniegtu būtiskus rezultātus, ir vajadzīga cieša sadarbība starp OLAF un valstu tiesu iestādēm, kā arī OLAF ieteikumu īstenošanas pienācīga uzraudzība. Ņemot vērā šos apsvērumus, Uzraudzības komiteja izskatīja tos gadījumus, kad informācija bija jānosūta šīm iestādēm. Uzraudzības komiteja vēlējās novērtēt to izmeklēšanas ziņojumu kvalitāti un lietderību, ko OLAF sniedza šīm iestādēm, un noskaidrot iemeslus, kādēļ iestādes neuzņēmās atsevišķas lietas (27). Uzraudzības komiteja vēlējās arī nodrošināt, ka izmeklēšanas secinājumi tiek izdarīti, pamatojoties vienīgi uz elementiem, kam ir pierādījumu spēks tiesas procesos tajā dalībvalstī, kurā to izmantošana ir nepieciešama (28). |
| --- | --- |

40.

Otrkārt, ņemot vērā, ka OLAF nav tiesību uzsākt kriminālprocesu, Uzraudzības komiteja uzskata, ka, lai OLAF izmeklēšanā sasniegtu būtiskus rezultātus, ir vajadzīga cieša sadarbība starp OLAF un valstu tiesu iestādēm, kā arī OLAF ieteikumu īstenošanas pienācīga uzraudzība. Ņemot vērā šos apsvērumus, Uzraudzības komiteja izskatīja tos gadījumus, kad informācija bija jānosūta šīm iestādēm. Uzraudzības komiteja vēlējās novērtēt to izmeklēšanas ziņojumu kvalitāti un lietderību, ko OLAF sniedza šīm iestādēm, un noskaidrot iemeslus, kādēļ iestādes neuzņēmās atsevišķas lietas (27). Uzraudzības komiteja vēlējās arī nodrošināt, ka izmeklēšanas secinājumi tiek izdarīti, pamatojoties vienīgi uz elementiem, kam ir pierādījumu spēks tiesas procesos tajā dalībvalstī, kurā to izmantošana ir nepieciešama (28).

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

27

28

| 41. | Uzraudzības komiteja pamanīja, ka atsevišķos gadījumos valstu tiesu iestādes nebija ņēmušas vērā OLAF ieteikumus vairāku iemeslu dēļ, piemēram, noilguma (likums par tiesisko darbību perioda ierobežojumiem), nepiešķirtas prioritātes vai acīmredzama pierādījumu trūkuma dēļ. Tomēr Uzraudzības komiteja konstatēja, ka tādu gadījumu skaits, kad šīs iestādes nevarēja rīkoties noilguma dēļ, pakāpeniski samazinājās, uzlabojoties ziņojumos sniegtās informācijas kvalitātei, jo īpaši iespējamo kriminālpārkāpumu analīzei un to noteikumu analīzei, kas piemērojami dalībvalstī, kurai ziņojums tika nosūtīts. |
| --- | --- |

41.

Uzraudzības komiteja pamanīja, ka atsevišķos gadījumos valstu tiesu iestādes nebija ņēmušas vērā OLAF ieteikumus vairāku iemeslu dēļ, piemēram, noilguma (likums par tiesisko darbību perioda ierobežojumiem), nepiešķirtas prioritātes vai acīmredzama pierādījumu trūkuma dēļ. Tomēr Uzraudzības komiteja konstatēja, ka tādu gadījumu skaits, kad šīs iestādes nevarēja rīkoties noilguma dēļ, pakāpeniski samazinājās, uzlabojoties ziņojumos sniegtās informācijas kvalitātei, jo īpaši iespējamo kriminālpārkāpumu analīzei un to noteikumu analīzei, kas piemērojami dalībvalstī, kurai ziņojums tika nosūtīts.

OLAF

| 42. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka lielāko šo problēmu daļu iespējams novērst, savlaikus iesaistot attiecīgo valsts tiesību sistēmu ekspertus, kas var būt Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas miertiesneši vai arī līdzīga struktūrvienība, kas izveidota OLAF izmeklēšanas organizācijā. |
| --- | --- |

42.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka lielāko šo problēmu daļu iespējams novērst, savlaikus iesaistot attiecīgo valsts tiesību sistēmu ekspertus, kas var būt Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas miertiesneši vai arī līdzīga struktūrvienība, kas izveidota OLAF izmeklēšanas organizācijā.

OLAF

3.5.   
  Sadarbība un informācijas apmaiņa ar iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām saistībā ar OLAF izmeklēšanas funkciju

Sadarbība un informācijas apmaiņa ar iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām saistībā ar OLAF izmeklēšanas funkciju

| 43. | Lai OLAF varētu izpildīt savu uzdevumu, ir būtiski, ka tas veic savus pienākumus ar iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru nedalītu atbalstu un uzticību. Bez šādas paļāvības un uzticības OLAF nevar veikt pilnīgu un efektīvu izmeklēšanu absolūtā neatkarībā, jo daudzās lietās ir nepieciešama sadarbība ar šo iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbiniekiem. |
| --- | --- |

43.

Lai OLAF varētu izpildīt savu uzdevumu, ir būtiski, ka tas veic savus pienākumus ar iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru nedalītu atbalstu un uzticību. Bez šādas paļāvības un uzticības OLAF nevar veikt pilnīgu un efektīvu izmeklēšanu absolūtā neatkarībā, jo daudzās lietās ir nepieciešama sadarbība ar šo iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru darbiniekiem.

OLAF

OLAF

| 44. | Uzraudzības komiteja vienmēr ir uzsvērusi, ka, lai OLAF izmeklēšanas rezultāti būtu sekmīgi, būtiska ir cieša sadarbība starp OLAF un iestādēm un kompetentajām struktūrām, kā arī OLAF ieteikumu īstenošanas pienācīga uzraudzība. Tomēr Uzraudzības komiteja vēlas nodrošināt, lai neviena puse, kas sadarbojas ar OLAF, nerīkotos veidā, kurš varētu aktīvi traucēt OLAF darbu. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir pievērsusi īpašu uzmanību un uzraudzījusi šādus ar OLAF darbības neatkarību saistītus sadarbības aspektus – OLAF piekļuvi iestāžu rīcībā esošajai informācijai, attiecības ar Izmeklēšanas un disciplināro lietu biroju (IDOC) un citiem ES iestāžu dienestiem, OLAF ieteikumu turpmāku īstenošanu iestādēs, situācijas, kad OLAF ir atkāpies no pienākuma nodrošināt iespēju iesaistītajai personai darīt zināmu savu viedokli, lietu ziņojumu nosūtīšanu, OLAF īstenotu informācijas sniegšanu iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un viedokļu apmaiņu ar iestādēm. |
| --- | --- |

44.

Uzraudzības komiteja vienmēr ir uzsvērusi, ka, lai OLAF izmeklēšanas rezultāti būtu sekmīgi, būtiska ir cieša sadarbība starp OLAF un iestādēm un kompetentajām struktūrām, kā arī OLAF ieteikumu īstenošanas pienācīga uzraudzība. Tomēr Uzraudzības komiteja vēlas nodrošināt, lai neviena puse, kas sadarbojas ar OLAF, nerīkotos veidā, kurš varētu aktīvi traucēt OLAF darbu. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir pievērsusi īpašu uzmanību un uzraudzījusi šādus ar OLAF darbības neatkarību saistītus sadarbības aspektus – OLAF piekļuvi iestāžu rīcībā esošajai informācijai, attiecības ar Izmeklēšanas un disciplināro lietu biroju (IDOC) un citiem ES iestāžu dienestiem, OLAF ieteikumu turpmāku īstenošanu iestādēs, situācijas, kad OLAF ir atkāpies no pienākuma nodrošināt iespēju iesaistītajai personai darīt zināmu savu viedokli, lietu ziņojumu nosūtīšanu, OLAF īstenotu informācijas sniegšanu iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un viedokļu apmaiņu ar iestādēm.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

IDOC

OLAF

OLAF

OLAF

3.5.1.   
  OLAF piekļuve iestāžu rīcībā esošajai informācijai

OLAF

| 45. | Viena joma, kurai Uzraudzības komiteja ir pievērsusi uzmanību un kurā ir zudusi paļāvība un uzticība, ir OLAF piekļuve Eiropas Komisijas uzturētajām datu bāzēm. Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 2. punkta pirmajā rindkopā skaidri atzītas OLAF tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā esošajai informācijai. Tomēr Uzraudzības komiteja konstatējusi, ka OLAF kopš tā izveidošanas ir saskāries ar grūtībām iegūt piekļuvi noteiktu iestāžu rīcībā esošai informācijai. Šīs iestādes īpaši nelabprāt nodrošina OLAF ātru un diskrētu piekļuvi noteiktām personas datu kategorijām Regulas (EK) Nr. 45/2001 (29) ārkārtīgi šaurās interpretācijas dēļ. Uzraudzības komiteja paudusi viedokli, ka šāda nostāja liecina par neuzticēšanos OLAF un var mazināt tā izmeklēšanas neatkarību. |
| --- | --- |

45.

Viena joma, kurai Uzraudzības komiteja ir pievērsusi uzmanību un kurā ir zudusi paļāvība un uzticība, ir OLAF piekļuve Eiropas Komisijas uzturētajām datu bāzēm. Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 2. punkta pirmajā rindkopā skaidri atzītas OLAF tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā esošajai informācijai. Tomēr Uzraudzības komiteja konstatējusi, ka OLAF kopš tā izveidošanas ir saskāries ar grūtībām iegūt piekļuvi noteiktu iestāžu rīcībā esošai informācijai. Šīs iestādes īpaši nelabprāt nodrošina OLAF ātru un diskrētu piekļuvi noteiktām personas datu kategorijām Regulas (EK) Nr. 45/2001 (29) ārkārtīgi šaurās interpretācijas dēļ. Uzraudzības komiteja paudusi viedokli, ka šāda nostāja liecina par neuzticēšanos OLAF un var mazināt tā izmeklēšanas neatkarību.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

29

OLAF

| 46. | Uzraudzības komiteja 2011. gada maijā izdeva atzinumu (30), kurā norādīja, ka ātra un diskrēta piekļuve ir jāsniedz OLAF pirms lietas atvēršanas, jo īpaši izmeklēšanas sākuma posmā, lai OLAF varētu novērtēt, vai materiāls atbilst tā izmeklēšanas kritērijiem. Tas ir īpaši būtiski gadījumos, kad iespējams interešu konflikts. |
| --- | --- |

46.

Uzraudzības komiteja 2011. gada maijā izdeva atzinumu (30), kurā norādīja, ka ātra un diskrēta piekļuve ir jāsniedz OLAF pirms lietas atvēršanas, jo īpaši izmeklēšanas sākuma posmā, lai OLAF varētu novērtēt, vai materiāls atbilst tā izmeklēšanas kritērijiem. Tas ir īpaši būtiski gadījumos, kad iespējams interešu konflikts.

30

OLAF

OLAF

| 47. | OLAF nepieciešama piekļuve informācijai, kas iekļauta Eiropas Komisijas uzturētajās cilvēkresursu datu bāzēs. Proti, OLAF jāpiekļūst datiem par atsevišķiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem (tā dēvētajiem “dzimtas koka” datiem). |
| --- | --- |

47.

OLAF nepieciešama piekļuve informācijai, kas iekļauta Eiropas Komisijas uzturētajās cilvēkresursu datu bāzēs. Proti, OLAF jāpiekļūst datiem par atsevišķiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem (tā dēvētajiem “dzimtas koka” datiem).

OLAF

OLAF

| 48. | Šis ir vēsturisks jautājums, un pagaidām nav panākta vienošanās par turpmāko rīcību. Cerams, ka pēc Uzraudzības komitejas ieteikumu uzklausīšanas un OLAF un Eiropas Komisijas uzsāktā dialoga šī ilgstošā problēma tiks atrisināta. |
| --- | --- |

48.

Šis ir vēsturisks jautājums, un pagaidām nav panākta vienošanās par turpmāko rīcību. Cerams, ka pēc Uzraudzības komitejas ieteikumu uzklausīšanas un OLAF un Eiropas Komisijas uzsāktā dialoga šī ilgstošā problēma tiks atrisināta.

OLAF

| 49. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka šis jautājums ir jāaplūko arī Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas gaitā. Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komiteja norādīja, ka jaunajā regulā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu godīgu līdzsvaru starp OLAF vajadzību piekļūt iestāžu rīcībā esošajai informācijai pirms lietas sākšanas un jebkurā izmeklēšanas posmā un attiecīgajiem datu aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

49.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka šis jautājums ir jāaplūko arī Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas gaitā. Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komiteja norādīja, ka jaunajā regulā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu godīgu līdzsvaru starp OLAF vajadzību piekļūt iestāžu rīcībā esošajai informācijai pirms lietas sākšanas un jebkurā izmeklēšanas posmā un attiecīgajiem datu aizsardzības noteikumiem.

OLAF

| 50. | Uzraudzības komiteja arī ieteica OLAF sistemātiski nosūtīt tai visu informāciju par krāpšanas lietu paziņošanas kavējumiem vai par šādu lietu nepaziņošanu, kā arī par gadījumiem, kad iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nav nodrošinājusi piekļuvi tās rīcībā esošajai informācijai. |
| --- | --- |

50.

Uzraudzības komiteja arī ieteica OLAF sistemātiski nosūtīt tai visu informāciju par krāpšanas lietu paziņošanas kavējumiem vai par šādu lietu nepaziņošanu, kā arī par gadījumiem, kad iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nav nodrošinājusi piekļuvi tās rīcībā esošajai informācijai.

OLAF

3.5.2.   Attiecības ar IDOC un citiem ES iestāžu dienestiem

Attiecības ar IDOC

| 51. | Uzraudzības komiteja ir pastāvīgi nobažījusies par to, kā OLAF izmanto savus ierobežotos izmeklēšanas resursus. Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF ir jākoncentrējas uz tām lietām, kurās visticamāk būs iespējams sekmīgi sasniegt rezultātu un nodrošināt lietderību. Tikai tad, ja OLAF izmantos savus resursus efektīvi un lietderīgi, tas spēs veikt izmeklēšanu nopietnākās krāpšanas lietās vai pārkāpumu gadījumos, kas skar ES finanšu intereses, citas lietas atstājot izskatīšanai piemērotākām struktūrām, piemēram, IDOC, Eiropas Komisijas Drošības birojam vai citu iestāžu kompetentajiem dienestiem. |
| --- | --- |

51.

Uzraudzības komiteja ir pastāvīgi nobažījusies par to, kā OLAF izmanto savus ierobežotos izmeklēšanas resursus. Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF ir jākoncentrējas uz tām lietām, kurās visticamāk būs iespējams sekmīgi sasniegt rezultātu un nodrošināt lietderību. Tikai tad, ja OLAF izmantos savus resursus efektīvi un lietderīgi, tas spēs veikt izmeklēšanu nopietnākās krāpšanas lietās vai pārkāpumu gadījumos, kas skar ES finanšu intereses, citas lietas atstājot izskatīšanai piemērotākām struktūrām, piemēram, IDOC, Eiropas Komisijas Drošības birojam vai citu iestāžu kompetentajiem dienestiem.

OLAF

OLAF

OLAF

IDOC

| 52. | Ņemot vērā šos apsvērumus, Uzraudzības komiteja ieteica OLAF izstrādāt iekšējo de minimis politiku saskaņā ar OLAF izmeklēšanas politiku un prioritātēm, lai vienmēr, kad tas iespējams, biroja resursi tiktu piešķirti nopietnāku lietu izmeklēšanai. Uzraudzības komiteja izskatīja šo politiku un savus konstatējumus apkopoja atzinumā Nr. 5/2008. Uzraudzības komiteja piedāvāja īstenot virkni ieteikumu, cita starpā ņemot vērā sadarbības nepieciešamību ar IDOC un citiem ES iestāžu dienestiem. Darba dalīšana ar šīm struktūrām tiek veikta, pamatojoties uz atbildības sadalījumu izmeklēšanas jomā. Attiecīgi Uzraudzības komiteja mudināja OLAF uzlabot informācijas apmaiņas un sadarbības procesu ar šiem dienestiem, taču uzsvēra, ka neviens sadarbības pasākums, par ko panākta vienošanās, nedrīkst ierobežot OLAF būtiskās pilnvaras vai tā izmeklēšanas neatkarību. |
| --- | --- |

52.

Ņemot vērā šos apsvērumus, Uzraudzības komiteja ieteica OLAF izstrādāt iekšējo de minimis politiku saskaņā ar OLAF izmeklēšanas politiku un prioritātēm, lai vienmēr, kad tas iespējams, biroja resursi tiktu piešķirti nopietnāku lietu izmeklēšanai. Uzraudzības komiteja izskatīja šo politiku un savus konstatējumus apkopoja atzinumā Nr. 5/2008. Uzraudzības komiteja piedāvāja īstenot virkni ieteikumu, cita starpā ņemot vērā sadarbības nepieciešamību ar IDOC un citiem ES iestāžu dienestiem. Darba dalīšana ar šīm struktūrām tiek veikta, pamatojoties uz atbildības sadalījumu izmeklēšanas jomā. Attiecīgi Uzraudzības komiteja mudināja OLAF uzlabot informācijas apmaiņas un sadarbības procesu ar šiem dienestiem, taču uzsvēra, ka neviens sadarbības pasākums, par ko panākta vienošanās, nedrīkst ierobežot OLAF būtiskās pilnvaras vai tā izmeklēšanas neatkarību.

OLAF

de minimis

OLAF

IDOC

OLAF

OLAF

| 53. | Uzraudzības komiteja uzraudzīja sava atzinuma (31) īstenošanu un ar gandarījumu konstatēja, ka OLAF de minimis noteikumi ir iekļauti OLAF rokasgrāmatā (32). Uzraudzības komiteja arī atzinīgi novērtēja iniciatīvu, kura paredzēja de minimis politikas skaidrošanu darbības norādījumos, kā arī de minimis pielikuma izstrādi, kurā būtu norādīti visi dažādie kritēriji, ko piemēro, lemjot par ārējas izmeklēšanas uzsākšanu. |
| --- | --- |

53.

Uzraudzības komiteja uzraudzīja sava atzinuma (31) īstenošanu un ar gandarījumu konstatēja, ka OLAF de minimis noteikumi ir iekļauti OLAF rokasgrāmatā (32). Uzraudzības komiteja arī atzinīgi novērtēja iniciatīvu, kura paredzēja de minimis politikas skaidrošanu darbības norādījumos, kā arī de minimis pielikuma izstrādi, kurā būtu norādīti visi dažādie kritēriji, ko piemēro, lemjot par ārējas izmeklēšanas uzsākšanu.

31

OLAF de minimis

OLAF

32

de minimis

darbības norādījumos

de minimis

3.5.3.   
  OLAF ieteikumu turpmāka īstenošana iestādēs

OLAF

| 54. | OLAF ĢD pienākums ir informēt Uzraudzības komiteju par gadījumiem, kad attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nav ievērojusi OLAF ieteikumus (33). Uzraudzības komiteja ir apspriedusi šo jautājumu katrā gada pārskatā un konstatējusi, ka sešus gadus ilgajā pilnvaru termiņā tā ir informēta tikai par diviem šādiem gadījumiem. Šis nelielais paziņoto gadījumu skaits nebija pietiekams, lai Uzraudzības komiteja varētu izdarīt vispārīgus secinājumus vai sniegt ieteikumus. Uzraudzības komiteja pauda bažas, ka šādu ziņojumu neesamība var liecināt par pienācīgu pārraudzības mehānismu trūkumu, un ieteica OLAF iespējami ātri izveidot sistemātiskas ziņošanas sistēmu šādu gadījumu paziņošanai. Uzraudzības komiteja uzskata, ka nereaģēšana uz situācijām, kad kolēģi neievēro ieteikumus, var nopietni apdraudēt OLAF neatkarību. |
| --- | --- |

54.

OLAF ĢD pienākums ir informēt Uzraudzības komiteju par gadījumiem, kad attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra nav ievērojusi OLAF ieteikumus (33). Uzraudzības komiteja ir apspriedusi šo jautājumu katrā gada pārskatā un konstatējusi, ka sešus gadus ilgajā pilnvaru termiņā tā ir informēta tikai par diviem šādiem gadījumiem. Šis nelielais paziņoto gadījumu skaits nebija pietiekams, lai Uzraudzības komiteja varētu izdarīt vispārīgus secinājumus vai sniegt ieteikumus. Uzraudzības komiteja pauda bažas, ka šādu ziņojumu neesamība var liecināt par pienācīgu pārraudzības mehānismu trūkumu, un ieteica OLAF iespējami ātri izveidot sistemātiskas ziņošanas sistēmu šādu gadījumu paziņošanai. Uzraudzības komiteja uzskata, ka nereaģēšana uz situācijām, kad kolēģi neievēro ieteikumus, var nopietni apdraudēt OLAF neatkarību.

OLAF

OLAF

33

OLAF

OLAF

3.5.4.   Vienošanās ar iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras ģenerālsekretāru/priekšsēdētāju par atkāpšanos no pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli

Vienošanās ar iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras ģenerālsekretāru/priekšsēdētāju par atkāpšanos no pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli

| 55. | Kad OLAF veic iekšējo izmeklēšanu, tam vienmēr, nolemjot atkāpties no pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli, ir jāsaņem iepriekšēja piekrišana no attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras ģenerālsekretāra vai priekšsēdētāja. Šīs prasības mērķis ir nodrošināt, ka tiek ievērotas iesaistīto personu tiesības uz aizsardzību (34). Tomēr Uzraudzības komiteja ir paudusi viedokli, ka OLAF izmeklēšanas neatkarība var tikt grauta gadījumā, ja iestāde atsakās dot šādu piekrišanu vai novilcina tās sniegšanu (35). Uzraudzības komiteja konstatēja, ka dažos gadījumos OLAF lietu dokumenti nav nosūtīti valstu tiesu iestādēm tikai tādēļ, ka iesaistītā iestāde vai struktūra novilcinājusi piekrišanas sniegšanu. Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komiteja norādīja, ka šī iemesla dēļ jaunajā regulā jāiekļauj noteikumi, kas turpmāk novērstu šādas situācijas, un pauda viedokli, ka izstrādātajā priekšlikumā, ar kuru paredzēts reformēt Regulu (EK) Nr. 1073/1999, šī problēma netiek pietiekami risināta. |
| --- | --- |

55.

Kad OLAF veic iekšējo izmeklēšanu, tam vienmēr, nolemjot atkāpties no pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli, ir jāsaņem iepriekšēja piekrišana no attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras ģenerālsekretāra vai priekšsēdētāja. Šīs prasības mērķis ir nodrošināt, ka tiek ievērotas iesaistīto personu tiesības uz aizsardzību (34). Tomēr Uzraudzības komiteja ir paudusi viedokli, ka OLAF izmeklēšanas neatkarība var tikt grauta gadījumā, ja iestāde atsakās dot šādu piekrišanu vai novilcina tās sniegšanu (35). Uzraudzības komiteja konstatēja, ka dažos gadījumos OLAF lietu dokumenti nav nosūtīti valstu tiesu iestādēm tikai tādēļ, ka iesaistītā iestāde vai struktūra novilcinājusi piekrišanas sniegšanu. Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komiteja norādīja, ka šī iemesla dēļ jaunajā regulā jāiekļauj noteikumi, kas turpmāk novērstu šādas situācijas, un pauda viedokli, ka izstrādātajā priekšlikumā, ar kuru paredzēts reformēt Regulu (EK) Nr. 1073/1999, šī problēma netiek pietiekami risināta.

OLAF

34

OLAF

35

OLAF

| 56. | Uzraudzības komiteja kā OLAF neatkarības sargs sistemātiski jāinformē par visiem gadījumiem, kad iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras ir atteikušās sniegt piekrišanu atkāpei no pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli vai ir nepamatoti novilcinājušas šādas piekrišanas sniegšanu. |
| --- | --- |

56.

Uzraudzības komiteja kā OLAF neatkarības sargs sistemātiski jāinformē par visiem gadījumiem, kad iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras ir atteikušās sniegt piekrišanu atkāpei no pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli vai ir nepamatoti novilcinājušas šādas piekrišanas sniegšanu.

OLAF

3.5.5.   
  OLAF īstenota lietu ziņojumu nosūtīšana un informācijas sniegšana iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām

OLAF

OLAF īstenota informācijas sniegšana iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām

OLAF īstenota informācijas sniegšana iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām

| 57. | Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem OLAF ir juridisks pienākums informēt iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru gadījumos, ja iekšējā izmeklēšanā konstatēts, ka lietā varētu būt iesaistīts tās loceklis vai darbinieks, izņemot gadījumus, kad izmeklēšanā jāievēro absolūta slepenība vai kad izmeklēšana ir valsts tiesu iestādes kompetencē. Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komiteja pauda bažas par tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999, un par šo noteikumu grozīšanu (36), jo tādējādi OLAF varētu būt liegta iespēja vajadzības gadījumā paturēt izmeklēšanu slepenībā. |
| --- | --- |

57.

Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem OLAF ir juridisks pienākums informēt iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru gadījumos, ja iekšējā izmeklēšanā konstatēts, ka lietā varētu būt iesaistīts tās loceklis vai darbinieks, izņemot gadījumus, kad izmeklēšanā jāievēro absolūta slepenība vai kad izmeklēšana ir valsts tiesu iestādes kompetencē. Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komiteja pauda bažas par tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999, un par šo noteikumu grozīšanu (36), jo tādējādi OLAF varētu būt liegta iespēja vajadzības gadījumā paturēt izmeklēšanu slepenībā.

OLAF

36

OLAF

OLAF īstenota lietu ziņojumu nosūtīšana iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām

OLAF īstenota lietu ziņojumu nosūtīšana iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām

| 58. | Uzraudzības komiteja ievēroja OLAF lēmumu nosūtīt Eiropas Komisijai pēc tās pieprasījuma visus lietu gala ziņojumus, kas sagatavoti pēc tam, kad iekšēja izmeklēšana izbeigta bez turpmākas rīcības. Turklāt OLAF nolēma piemērot līdzīgu politiku attiecībā uz citām iestādēm un struktūrām, ja vien netiktu pieprasīts citādi. Uzraudzības komiteja nolēma novērtēt šo praksi, lai noskaidrotu, vai tā var apdraudēt OLAF izmeklēšanas neatkarību. Uzraudzības komitejas atzinumā Nr. 5/2011 sniegts pārskats par Uzraudzības komitejas konstatējumiem, kas gūti, izskatot 17 lietas, kā arī Uzraudzības komitejas viedoklis par šādas nosūtīšanas juridisko pamatu un šādas prakses atbilstību ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

58.

Uzraudzības komiteja ievēroja OLAF lēmumu nosūtīt Eiropas Komisijai pēc tās pieprasījuma visus lietu gala ziņojumus, kas sagatavoti pēc tam, kad iekšēja izmeklēšana izbeigta bez turpmākas rīcības. Turklāt OLAF nolēma piemērot līdzīgu politiku attiecībā uz citām iestādēm un struktūrām, ja vien netiktu pieprasīts citādi. Uzraudzības komiteja nolēma novērtēt šo praksi, lai noskaidrotu, vai tā var apdraudēt OLAF izmeklēšanas neatkarību. Uzraudzības komitejas atzinumā Nr. 5/2011 sniegts pārskats par Uzraudzības komitejas konstatējumiem, kas gūti, izskatot 17 lietas, kā arī Uzraudzības komitejas viedoklis par šādas nosūtīšanas juridisko pamatu un šādas prakses atbilstību ES tiesību aktiem.

OLAF

OLAF

OLAF

| 59. | Proti, Uzraudzības komiteja pauda bažas, ka šāda nosūtīšana var nelabvēlīgi ietekmēt izmeklēšanā iesaistīto personu tiesības un izraisīt to, ka šīs personas iesniedz Tiesā prasību par zaudējumu piedziņu, kas varētu kaitēt OLAF ticamībai un reputācijai. Izmeklēšanas sekmīgumu var apdraudēt arī tādu lietu gala ziņojumu nosūtīšana, kuros iekļauta sensitīva informācija par lieciniekiem, informatoriem un ziņotājiem, jo tā var atturēt šīs personas no pieteikšanās un palīdzības sniegšanas OLAF un atklāt lieku informāciju, kas saistīta ar citām nepabeigtām OLAF izmeklēšanām. Visbeidzot, šī prakse var dot citām iestādēm neparedzētus līdzekļus, ar kuriem tās var ietekmēt OLAF izmeklēšanas pasākumus, kas grautu sabiedrības paļāvību un uzticēšanos OLAF neatkarībai. |
| --- | --- |

59.

Proti, Uzraudzības komiteja pauda bažas, ka šāda nosūtīšana var nelabvēlīgi ietekmēt izmeklēšanā iesaistīto personu tiesības un izraisīt to, ka šīs personas iesniedz Tiesā prasību par zaudējumu piedziņu, kas varētu kaitēt OLAF ticamībai un reputācijai. Izmeklēšanas sekmīgumu var apdraudēt arī tādu lietu gala ziņojumu nosūtīšana, kuros iekļauta sensitīva informācija par lieciniekiem, informatoriem un ziņotājiem, jo tā var atturēt šīs personas no pieteikšanās un palīdzības sniegšanas OLAF un atklāt lieku informāciju, kas saistīta ar citām nepabeigtām OLAF izmeklēšanām. Visbeidzot, šī prakse var dot citām iestādēm neparedzētus līdzekļus, ar kuriem tās var ietekmēt OLAF izmeklēšanas pasākumus, kas grautu sabiedrības paļāvību un uzticēšanos OLAF neatkarībai.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| 60. | Uzraudzības komiteja ieteica OLAF pārskatīt tās lēmumu par šo lietu ziņojumu nosūtīšanu iesaistītajām iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, neveicot visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šī prakse atbilst ES tiesību aktiem un neapdraud tā veiktās izmeklēšanas efektivitāti un neatkarību. |
| --- | --- |

60.

Uzraudzības komiteja ieteica OLAF pārskatīt tās lēmumu par šo lietu ziņojumu nosūtīšanu iesaistītajām iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, neveicot visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šī prakse atbilst ES tiesību aktiem un neapdraud tā veiktās izmeklēšanas efektivitāti un neatkarību.

OLAF

3.5.6.   Viedokļu apmaiņa ar iestādēm

Viedokļu apmaiņa ar iestādēm

| 61. | Viens no Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas mērķiem ir uzlabot OLAF pārvaldību un sadarbību ar iestādēm, vienlaikus ievērojot tā darbības neatkarību. Sākotnēji ierosinātais regulārais iestāžu dialogs ir aizstāts ar neformālāku viedokļu apmaiņu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju, kurā piedalās OLAF un Uzraudzības komiteja. Uzraudzības komiteja atzinumā Nr. 3/2010 un atzinumā Nr. 4/2011 pauda viedokli par abiem priekšlikumiem. |
| --- | --- |

61.

Viens no Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformas mērķiem ir uzlabot OLAF pārvaldību un sadarbību ar iestādēm, vienlaikus ievērojot tā darbības neatkarību. Sākotnēji ierosinātais regulārais iestāžu dialogs ir aizstāts ar neformālāku viedokļu apmaiņu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju, kurā piedalās OLAF un Uzraudzības komiteja. Uzraudzības komiteja atzinumā Nr. 3/2010 un atzinumā Nr. 4/2011 pauda viedokli par abiem priekšlikumiem.

OLAF

OLAF

| 62. | Tā norādīja, ka gan oficiāls dialogs, gan viedokļu apmaiņa ar iestādēm varētu sniegt atbalstu OLAF darbībām, taču šie pasākumi nekādā ziņā nedrīkst vājināt OLAF darbības neatkarību (37). Turklāt Uzraudzības komiteja norādīja, ka ierosinājums OLAF veikt atbilstošu darbību, vienlaikus ņemot vērā viedokļu apmaiņā paustos viedokļus, var samazināt ģenerāldirektora neatkarību. Ģenerāldirektors tiktu pakļauts iestāžu spiedienam, īpaši attiecībā uz OLAF izmeklēšanas politikas stratēģisko prioritāšu noteikšanu. |
| --- | --- |

62.

Tā norādīja, ka gan oficiāls dialogs, gan viedokļu apmaiņa ar iestādēm varētu sniegt atbalstu OLAF darbībām, taču šie pasākumi nekādā ziņā nedrīkst vājināt OLAF darbības neatkarību (37). Turklāt Uzraudzības komiteja norādīja, ka ierosinājums OLAF veikt atbilstošu darbību, vienlaikus ņemot vērā viedokļu apmaiņā paustos viedokļus, var samazināt ģenerāldirektora neatkarību. Ģenerāldirektors tiktu pakļauts iestāžu spiedienam, īpaši attiecībā uz OLAF izmeklēšanas politikas stratēģisko prioritāšu noteikšanu.

OLAF

OLAF

37

OLAF

OLAF

4.   PĀRVALDĪBAS IETEKMES UZRAUDZĪBA ATTIECĪBĀ UZ OLAF IZMEKLĒŠANAS FUNKCIJU

PĀRVALDĪBAS IETEKMES UZRAUDZĪBA ATTIECĪBĀ UZ OLAF

| 63. | Uzraudzības komiteja jau no paša sākuma un visu tās pilnvaru termiņu ir nepārtraukti uzsvērusi, ka OLAF jāīsteno spēcīga un efektīva līderības politika, lai noteiktu skaidrus izmeklēšanas noteikumus un nodrošinātu izmeklēšanu pienācīgu pārvaldību. Turklāt Uzraudzības komiteja uzskata, ka ļoti svarīgi ir ieviest iekšējās kontroles mehānismus attiecībā uz izmeklēšanas ilgumu un procesuālo garantiju ievērošanu izmeklēšanas laikā un iespējamām interešu konflikta situācijām. Visi šie jautājumi tieši ietekmē izmeklēšanas neatkarīgu veikšanu, un tāpēc Uzraudzības komiteja tos cieši uzrauga. |
| --- | --- |

63.

Uzraudzības komiteja jau no paša sākuma un visu tās pilnvaru termiņu ir nepārtraukti uzsvērusi, ka OLAF jāīsteno spēcīga un efektīva līderības politika, lai noteiktu skaidrus izmeklēšanas noteikumus un nodrošinātu izmeklēšanu pienācīgu pārvaldību. Turklāt Uzraudzības komiteja uzskata, ka ļoti svarīgi ir ieviest iekšējās kontroles mehānismus attiecībā uz izmeklēšanas ilgumu un procesuālo garantiju ievērošanu izmeklēšanas laikā un iespējamām interešu konflikta situācijām. Visi šie jautājumi tieši ietekmē izmeklēšanas neatkarīgu veikšanu, un tāpēc Uzraudzības komiteja tos cieši uzrauga.

OLAF

4.1.   
  Izmeklēšanu pārvaldība

Izmeklēšanu pārvaldība

4.1.1.   Izmeklēšanu plānošana un stratēģiskā virzība

Izmeklēšanu plānošana un stratēģiskā virzība

| 64. | Uzraudzības komitejas veiktajā deviņu mēnešu ziņojumu analīzē (38) konstatēts izmeklēšanas metodoloģijas trūkums un tas, ka daudzos gadījumos lietas dokumentu apstrādes aizkavēšanos iespējams novērst, labāk pārvaldot un plānojot izmeklēšanu. Uzraudzības komitejai bija bažas par šiem konstatējumiem, un tā uzskatīja, ka gadījumā, ja izmeklēšana netiek pienācīgi plānota katrā lietas posmā, pastāv risks, ka izmeklētāji savā darbībā novirzās no izmeklēšanas sākumā noteiktajiem mērķiem. Tas var izraisīt pārskatatbildības trūkumu un tādējādi likt apšaubīt arī izmeklēšanas neatkarību. Ievērojot, ka laba izmeklēšanas plānošana ir veiksmīgas un mērķtiecīgas izmeklēšanas pamats, Uzraudzības komiteja izskatīja vairākas OLAF lietas, lai noskaidrotu, vai un kādā apmērā OLAF izmeklēšanā izmanto plānošanu. |
| --- | --- |

64.

Uzraudzības komitejas veiktajā deviņu mēnešu ziņojumu analīzē (38) konstatēts izmeklēšanas metodoloģijas trūkums un tas, ka daudzos gadījumos lietas dokumentu apstrādes aizkavēšanos iespējams novērst, labāk pārvaldot un plānojot izmeklēšanu. Uzraudzības komitejai bija bažas par šiem konstatējumiem, un tā uzskatīja, ka gadījumā, ja izmeklēšana netiek pienācīgi plānota katrā lietas posmā, pastāv risks, ka izmeklētāji savā darbībā novirzās no izmeklēšanas sākumā noteiktajiem mērķiem. Tas var izraisīt pārskatatbildības trūkumu un tādējādi likt apšaubīt arī izmeklēšanas neatkarību. Ievērojot, ka laba izmeklēšanas plānošana ir veiksmīgas un mērķtiecīgas izmeklēšanas pamats, Uzraudzības komiteja izskatīja vairākas OLAF lietas, lai noskaidrotu, vai un kādā apmērā OLAF izmeklēšanā izmanto plānošanu.

38

OLAF

OLAF

| 65. | Uzraudzības komitejas atzinumā Nr. 4/2010 norādīts pienācīgas izmeklēšanas plānošanas regulārs trūkums. Tas nelabvēlīgi ietekmē OLAF darba efektivitāti un izmeklēšanu ilgumu. Uzraudzības komiteja konstatējusi arī to, ka OLAF rokasgrāmatā sniegti norādījumi sākotnējā darba plāna sagatavošanai novērtēšanas posmā, taču nav noteikumu attiecībā uz pilnu izmeklēšanas plānu, ko piemēro, izmeklēšanai sākoties. |
| --- | --- |

65.

Uzraudzības komitejas atzinumā Nr. 4/2010 norādīts pienācīgas izmeklēšanas plānošanas regulārs trūkums. Tas nelabvēlīgi ietekmē OLAF darba efektivitāti un izmeklēšanu ilgumu. Uzraudzības komiteja konstatējusi arī to, ka OLAF rokasgrāmatā sniegti norādījumi sākotnējā darba plāna sagatavošanai novērtēšanas posmā, taču nav noteikumu attiecībā uz pilnu izmeklēšanas plānu, ko piemēro, izmeklēšanai sākoties.

OLAF

OLAF

| 66. | Uzraudzības komiteja uzsvēra, ka dažos gadījumos OLAF ir jāierobežo izmeklēšanas pārmērīgais ilgums, nosakot skaidras izmeklēšanas procedūras un gala termiņus. Uzraudzības komiteja ieteica OLAF īstenot visu izmeklēšanas posmu pienācīgas plānošanas politiku ar regulārām pārbaudēm, reāliem grafikiem un regulāriem atjauninājumiem atbilstības nodrošināšanai. Tā ieteica katras izmeklēšanas sākumā izstrādāt sīku izmeklēšanas plānu, kurā noteikti izmeklēšanas mērķi, resursi, kas var būt nepieciešami izmeklēšanas pabeigšanai, un paredzamās izmaksas. Turklāt Uzraudzības komiteja ir ierosinājusi, ka vadība nodaļu līmenī regulāri pārbauda izmeklēšanas plānus, lai uzraudzītu lietu virzību un vajadzības gadījumā sniegtu norādījumus attiecībā uz izmeklēšanas gaitu. |
| --- | --- |

66.

Uzraudzības komiteja uzsvēra, ka dažos gadījumos OLAF ir jāierobežo izmeklēšanas pārmērīgais ilgums, nosakot skaidras izmeklēšanas procedūras un gala termiņus. Uzraudzības komiteja ieteica OLAF īstenot visu izmeklēšanas posmu pienācīgas plānošanas politiku ar regulārām pārbaudēm, reāliem grafikiem un regulāriem atjauninājumiem atbilstības nodrošināšanai. Tā ieteica katras izmeklēšanas sākumā izstrādāt sīku izmeklēšanas plānu, kurā noteikti izmeklēšanas mērķi, resursi, kas var būt nepieciešami izmeklēšanas pabeigšanai, un paredzamās izmaksas. Turklāt Uzraudzības komiteja ir ierosinājusi, ka vadība nodaļu līmenī regulāri pārbauda izmeklēšanas plānus, lai uzraudzītu lietu virzību un vajadzības gadījumā sniegtu norādījumus attiecībā uz izmeklēšanas gaitu.

OLAF

OLAF

| 67. | Tā kā Uzraudzības komiteja ir veikusi lielu darbu šajā jomā, OLAF ir sapratis vajadzību pēc vienotas pieejas lietu stratēģiskajai plānošanai un sācis izstrādāt sīkus darba plānus pēc lietas sākšanas. Turklāt Uzraudzības komiteja ar prieku konstatējusi, ka jaunais OLAF ĢD jau sava pilnvaru termiņa sākumā pieprasījis veikt izmaiņas rokasgrāmatā, lai īstenotu Uzraudzības komitejas ieteikumus. |
| --- | --- |

67.

Tā kā Uzraudzības komiteja ir veikusi lielu darbu šajā jomā, OLAF ir sapratis vajadzību pēc vienotas pieejas lietu stratēģiskajai plānošanai un sācis izstrādāt sīkus darba plānus pēc lietas sākšanas. Turklāt Uzraudzības komiteja ar prieku konstatējusi, ka jaunais OLAF ĢD jau sava pilnvaru termiņa sākumā pieprasījis veikt izmaiņas rokasgrāmatā, lai īstenotu Uzraudzības komitejas ieteikumus.

OLAF

OLAF ĢD

| 68. | Ir sīkāk jānovērtē OLAF veikto pasākumu efektivitāte. |
| --- | --- |

68.

Ir sīkāk jānovērtē OLAF veikto pasākumu efektivitāte.

OLAF

4.1.2.   Izmeklēšanas iekšējā kontrole

Izmeklēšanas iekšējā kontrole

| 69. | Uzraudzības komiteja īpaši uzsvēra pienācīgu iekšējo kvalitātes kontroles mehānismu būtisko nozīmi un nepieciešamību novērst kavēšanos, kā arī pilnīgi darbspējīgas atgriezeniskās sistēmas un izmeklēšanas novērtēšanas nozīmi OLAF izmeklēšanu neatkarības un efektivitātes nodrošināšanā. Stabilu kontroles sistēmu un kritēriju pastāvēšana ne tikai atvieglotu OLAF vadībai darba rezultātu uzraudzību un problemātisko jomu identifikāciju, bet arī ļautu veikt, pamatojoties uz gūto pieredzi, korekcijas pēc ieteikumu saņemšanas. |
| --- | --- |

69.

Uzraudzības komiteja īpaši uzsvēra pienācīgu iekšējo kvalitātes kontroles mehānismu būtisko nozīmi un nepieciešamību novērst kavēšanos, kā arī pilnīgi darbspējīgas atgriezeniskās sistēmas un izmeklēšanas novērtēšanas nozīmi OLAF izmeklēšanu neatkarības un efektivitātes nodrošināšanā. Stabilu kontroles sistēmu un kritēriju pastāvēšana ne tikai atvieglotu OLAF vadībai darba rezultātu uzraudzību un problemātisko jomu identifikāciju, bet arī ļautu veikt, pamatojoties uz gūto pieredzi, korekcijas pēc ieteikumu saņemšanas.

OLAF

OLAF

| 70. | Ņemot vērā šos apsvērumus, Uzraudzības komiteja pievērsa īpašu uzmanību šo mehānismu piemērotībai un efektivitātei, jo sevišķi izmeklēšanas ilguma un OLAF pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanas uzraudzībā. |
| --- | --- |

70.

Ņemot vērā šos apsvērumus, Uzraudzības komiteja pievērsa īpašu uzmanību šo mehānismu piemērotībai un efektivitātei, jo sevišķi izmeklēšanas ilguma un OLAF pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanas uzraudzībā.

OLAF

Izmeklēšanas ilguma kontrole

Izmeklēšanas ilguma kontrole

| 71. | Divos Uzraudzības komitejas atzinumos (39) norādīti vairāki trūkumi, kuri konstatēti izmeklēšanas veikšanas procesā un no kuriem daži attiecās uz darbības faktoriem, bet citus bija izraisījušas plānošanas vai iekšējās organizācijas nepilnības. Proti, Uzraudzības komiteja norādīja, ka izmeklēšanas ilguma pieaugumu bieži vien izraisa izmeklēšanas vadības nepilnības vai tas, ka vadība nepietiekami uzrauga izmeklēšanas ilguma patiesos iemeslus, prognozes par izmeklēšanas pabeigšanas termiņu un veicamo izmeklēšanas pasākumu plānošanu. Uzraudzības komiteja uzskata, ka šie dažādie konstatējumi liecina par lietu ikdienas vadības nepietiekamu uzraudzību un kontroli. |
| --- | --- |

71.

Divos Uzraudzības komitejas atzinumos (39) norādīti vairāki trūkumi, kuri konstatēti izmeklēšanas veikšanas procesā un no kuriem daži attiecās uz darbības faktoriem, bet citus bija izraisījušas plānošanas vai iekšējās organizācijas nepilnības. Proti, Uzraudzības komiteja norādīja, ka izmeklēšanas ilguma pieaugumu bieži vien izraisa izmeklēšanas vadības nepilnības vai tas, ka vadība nepietiekami uzrauga izmeklēšanas ilguma patiesos iemeslus, prognozes par izmeklēšanas pabeigšanas termiņu un veicamo izmeklēšanas pasākumu plānošanu. Uzraudzības komiteja uzskata, ka šie dažādie konstatējumi liecina par lietu ikdienas vadības nepietiekamu uzraudzību un kontroli.

39

| 72. | Uzraudzības komiteja pauž nožēlu, ka, neņemot vērā tās atkārtotos ieteikumus, pasākumi, kas īstenoti, lai nodrošinātu izmeklēšanas ilguma regulāru pārbaudi, netiek veikti pietiekami sistemātiski. Tāpēc Uzraudzības komiteja atgādina par efektīvas un lietderīgas izmeklēšanas ilguma kontroles nepieciešamību. |
| --- | --- |

72.

Uzraudzības komiteja pauž nožēlu, ka, neņemot vērā tās atkārtotos ieteikumus, pasākumi, kas īstenoti, lai nodrošinātu izmeklēšanas ilguma regulāru pārbaudi, netiek veikti pietiekami sistemātiski. Tāpēc Uzraudzības komiteja atgādina par efektīvas un lietderīgas izmeklēšanas ilguma kontroles nepieciešamību.

Objektivitātes kontrole izmeklēšanā

Objektivitātes kontrole izmeklēšanā

| 73. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka objektivitātes ievērošana izmeklēšanā ir cieši saistīta ar OLAF darbības neatkarību. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir atkārtoti ieteikusi OLAF izstrādāt stingrus iekšējās kontroles mehānismus, kas nepieciešami, lai novērstu interešu konfliktus, kuri var kaitēt OLAF neatkarībai un reputācijai (40). Atzinumā Nr. 5/2010 Uzraudzības komiteja sniegusi īpašus ieteikumus pastāvošo OLAF kontroles mehānismu pastiprināšanai attiecībā uz izmeklēšanas objektivitāti. Kad Uzraudzības komiteja novērtēja to, kā OLAF savās izmeklēšanās ievēro pamattiesības un procesuālās garantijas, tā pievērsa īpašu uzmanību šim jautājumam, un tai ar nožēlu jāatzīst, ka līdz šim OLAF veiktie pasākumi nav bijuši pietiekami. |
| --- | --- |

73.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka objektivitātes ievērošana izmeklēšanā ir cieši saistīta ar OLAF darbības neatkarību. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir atkārtoti ieteikusi OLAF izstrādāt stingrus iekšējās kontroles mehānismus, kas nepieciešami, lai novērstu interešu konfliktus, kuri var kaitēt OLAF neatkarībai un reputācijai (40). Atzinumā Nr. 5/2010 Uzraudzības komiteja sniegusi īpašus ieteikumus pastāvošo OLAF kontroles mehānismu pastiprināšanai attiecībā uz izmeklēšanas objektivitāti. Kad Uzraudzības komiteja novērtēja to, kā OLAF savās izmeklēšanās ievēro pamattiesības un procesuālās garantijas, tā pievērsa īpašu uzmanību šim jautājumam, un tai ar nožēlu jāatzīst, ka līdz šim OLAF veiktie pasākumi nav bijuši pietiekami.

OLAF

OLAF

OLAF

40

OLAF

OLAF

OLAF

Izmeklēšanas likumības kontrole

Izmeklēšanas likumības kontrole

| 74. | Uzraudzības komiteja ar bažām konstatējusi, ka OLAF izmeklēšanas darba juridiskā kontrole netiek sistemātiski veikta katrā izmeklēšanas posmā. Tas, ka izmeklēšanas laikā netika veikta nepārtraukta juridiska izskatīšana, ir radījis trūkumus procesuālo prasību ievērošanā. Uzraudzības komiteja ir regulāri norādījusi, ka, lai nodrošinātu pamattiesību un procesuālo garantiju efektīvu ievērošanu, jāievieš izmeklēšanas likumības pārbaudes, pamatojoties uz Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas lielāku un pastāvīgu iesaisti (41). |
| --- | --- |

74.

Uzraudzības komiteja ar bažām konstatējusi, ka OLAF izmeklēšanas darba juridiskā kontrole netiek sistemātiski veikta katrā izmeklēšanas posmā. Tas, ka izmeklēšanas laikā netika veikta nepārtraukta juridiska izskatīšana, ir radījis trūkumus procesuālo prasību ievērošanā. Uzraudzības komiteja ir regulāri norādījusi, ka, lai nodrošinātu pamattiesību un procesuālo garantiju efektīvu ievērošanu, jāievieš izmeklēšanas likumības pārbaudes, pamatojoties uz Tieslietu un juridisko konsultāciju nodaļas lielāku un pastāvīgu iesaisti (41).

OLAF

41

| 75. | Visos iepriekšējos darbības pārskatos Uzraudzības komiteja apsprieda jautājumu par šo miertiesnešu papildu pienākumiem. Viņu galvenais uzdevums ir ne tikai sazināties ar valstu tiesu iestādēm, bet arī nodrošināt, ka pierādījumi, kas iekļauti valstu tiesu iestādēm nosūtītajos dokumentos, atbilst attiecīgās dalībvalsts tiesiskajām prasībām. Ņemot vērā šo būtisko miertiesnešu nozīmi, Uzraudzības komiteja ir atkārtoti mudinājusi ciešāk iesaistīt viņus izmeklēšanā. Uzraudzības komiteja ir ievērojusi, ka OLAF darbiniekus ar pieredzi tiesību un tieslietu jomā paredzēts iekļaut jaunizveidotajā izmeklēšanas atlases un pārbaudes vienībā. Uzraudzības komiteja uzskata, ka neatkarīgi no viņu vietas jaunajā OLAF organizācijā, viņiem ir jāsaglabā sava iepriekšējā loma. Lai OLAF varētu pildīt savu juridisko pienākumu (42) sūtīt ziņojumus un izmeklēšanā iegūto informāciju dalībvalstīm, tam jābūt pieejamiem tiesas un izmeklēšanas procedūru speciālistiem no lielākās daļas dalībvalstu. |
| --- | --- |

75.

Visos iepriekšējos darbības pārskatos Uzraudzības komiteja apsprieda jautājumu par šo miertiesnešu papildu pienākumiem. Viņu galvenais uzdevums ir ne tikai sazināties ar valstu tiesu iestādēm, bet arī nodrošināt, ka pierādījumi, kas iekļauti valstu tiesu iestādēm nosūtītajos dokumentos, atbilst attiecīgās dalībvalsts tiesiskajām prasībām. Ņemot vērā šo būtisko miertiesnešu nozīmi, Uzraudzības komiteja ir atkārtoti mudinājusi ciešāk iesaistīt viņus izmeklēšanā. Uzraudzības komiteja ir ievērojusi, ka OLAF darbiniekus ar pieredzi tiesību un tieslietu jomā paredzēts iekļaut jaunizveidotajā izmeklēšanas atlases un pārbaudes vienībā. Uzraudzības komiteja uzskata, ka neatkarīgi no viņu vietas jaunajā OLAF organizācijā, viņiem ir jāsaglabā sava iepriekšējā loma. Lai OLAF varētu pildīt savu juridisko pienākumu (42) sūtīt ziņojumus un izmeklēšanā iegūto informāciju dalībvalstīm, tam jābūt pieejamiem tiesas un izmeklēšanas procedūru speciālistiem no lielākās daļas dalībvalstu.

OLAF

OLAF

OLAF

42

| 76. | Turpmāk pēc OLAF iekšējās reorganizācijas būs jāizskata jautājums par to lietu ziņojumu un informācijas sūtīšanas efektivitāti, kuras OLAF nodod valstu tiesu iestādēm. |
| --- | --- |

76.

Turpmāk pēc OLAF iekšējās reorganizācijas būs jāizskata jautājums par to lietu ziņojumu un informācijas sūtīšanas efektivitāti, kuras OLAF nodod valstu tiesu iestādēm.

OLAF

OLAF

Kontroles padomdevējs

Kontroles padomdevējs

| 77. | Uzraudzības komisijas pienākums būtībā ir veikt OLAF izmeklēšanas sistemātisku analīzi, nevis izskatīt atsevišķus gadījumus. Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komisija norāda, ka pastāv skaidra vajadzība uzticēt ar pārskatīšanas procedūrām vai sūdzību izskatīšanu saistītos uzdevumus neatkarīgai personai. Šai personai jāpiešķir skaidrs pilnvarojums, kas nepārklājas ar Uzraudzības komitejas pilnvarām, un jāsniedz garantijas, kas nodrošina tās neatkarību. Proti, Uzraudzības komiteja ir norādījusi, ka šai personai jāspēj ne tikai analizēt sūdzības, kas saņemtas par OLAF, bet arī rīkoties pēc savas ierosmes, regulāri pārliecinoties par procesuālo tiesību ievērošanu izmeklēšanas procesā. |
| --- | --- |

77.

Uzraudzības komisijas pienākums būtībā ir veikt OLAF izmeklēšanas sistemātisku analīzi, nevis izskatīt atsevišķus gadījumus. Atzinumā Nr. 4/2011 Uzraudzības komisija norāda, ka pastāv skaidra vajadzība uzticēt ar pārskatīšanas procedūrām vai sūdzību izskatīšanu saistītos uzdevumus neatkarīgai personai. Šai personai jāpiešķir skaidrs pilnvarojums, kas nepārklājas ar Uzraudzības komitejas pilnvarām, un jāsniedz garantijas, kas nodrošina tās neatkarību. Proti, Uzraudzības komiteja ir norādījusi, ka šai personai jāspēj ne tikai analizēt sūdzības, kas saņemtas par OLAF, bet arī rīkoties pēc savas ierosmes, regulāri pārliecinoties par procesuālo tiesību ievērošanu izmeklēšanas procesā.

OLAF

OLAF

4.2.   
  Ar OLAF izmeklēšanas funkciju saistītais budžets, administratīvā organizācija un personāla politika

Ar OLAF izmeklēšanas funkciju saistītais budžets, administratīvā organizācija un personāla politika

| 78. | Uzraudzības komitejai ir juridisks pienākums sniegt atzinumu par OLAF gada budžeta projektu (43). Uzraudzības komitejas atzinumos Nr. 1/2006, 2/2007, 3/2008, 1/2010 un 3/2011 ir apspriesti gan tehniski budžeta jautājumi, gan arī principiāli jautājumi. |
| --- | --- |

78.

Uzraudzības komitejai ir juridisks pienākums sniegt atzinumu par OLAF gada budžeta projektu (43). Uzraudzības komitejas atzinumos Nr. 1/2006, 2/2007, 3/2008, 1/2010 un 3/2011 ir apspriesti gan tehniski budžeta jautājumi, gan arī principiāli jautājumi.

OLAF

43

| 79. | Proti, Uzraudzības komiteja uzsvēra, ka visbūtiskākais pasākums, kas jāveic, lai garantētu OLAF neatkarību izmeklēšanā, ir pietiekamu līdzekļu piešķiršana OLAF. Darbības laikā tam jāgarantē nepārtraukts finansējums. Ekonomikas lejupslīdes laikā budžeta līdzekļu samazinājumi jāveic visā ES. OLAF nekādā ziņā nevar atbrīvot no šiem ierobežojumiem, tomēr kā neatkarīgai izmeklēšanas struktūrai tam nepieciešama lielākā iespējamā budžeta neatkarība. Saskaņā ar ieteikumiem, ko Uzraudzības komiteja sniedza atzinumā Nr. 3/2011, OLAF ĢD ir jāpiešķir tiesības vienam pašam lemt par OLAF ietekmējošā budžeta līdzekļu samazinājuma sadalījumu. |
| --- | --- |

79.

Proti, Uzraudzības komiteja uzsvēra, ka visbūtiskākais pasākums, kas jāveic, lai garantētu OLAF neatkarību izmeklēšanā, ir pietiekamu līdzekļu piešķiršana OLAF. Darbības laikā tam jāgarantē nepārtraukts finansējums. Ekonomikas lejupslīdes laikā budžeta līdzekļu samazinājumi jāveic visā ES. OLAF nekādā ziņā nevar atbrīvot no šiem ierobežojumiem, tomēr kā neatkarīgai izmeklēšanas struktūrai tam nepieciešama lielākā iespējamā budžeta neatkarība. Saskaņā ar ieteikumiem, ko Uzraudzības komiteja sniedza atzinumā Nr. 3/2011, OLAF ĢD ir jāpiešķir tiesības vienam pašam lemt par OLAF ietekmējošā budžeta līdzekļu samazinājuma sadalījumu.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF

| 80. | Uzraudzības komiteja ir uzsvērusi, ka ir būtiski nodrošināt OLAF ar atbilstošu darbinieku skaitu un budžeta līdzekļiem, kas nepieciešami tā izmeklēšanas pamatfunkciju izpildei. OLAF izmeklēšanas ir atkarīgas no cilvēkiem ar iemaņām augsti specializētās jomās, kurus ir grūti atrast, izmantojot parastās Eiropas Komisijas darbā pieņemšanas procedūras. Uzraudzības komiteja ir vairākkārtīgi uzsvērusi, ka OLAF ir jāizstrādā un jāuztur sava personāla komplektēšanas politika. Tādējādi būtu iespējams piesaistīt pagaidu darbiniekus no dalībvalstu izmeklēšanas un tiesu struktūrām un, izmantojot tādus stimulus kā atalgojums, paaugstinājums vai iespēja kļūt par pastāvīgu darbinieku, piedāvāt tiem pievilcīgas profesionālās karjeras iespējas. |
| --- | --- |

80.

Uzraudzības komiteja ir uzsvērusi, ka ir būtiski nodrošināt OLAF ar atbilstošu darbinieku skaitu un budžeta līdzekļiem, kas nepieciešami tā izmeklēšanas pamatfunkciju izpildei. OLAF izmeklēšanas ir atkarīgas no cilvēkiem ar iemaņām augsti specializētās jomās, kurus ir grūti atrast, izmantojot parastās Eiropas Komisijas darbā pieņemšanas procedūras. Uzraudzības komiteja ir vairākkārtīgi uzsvērusi, ka OLAF ir jāizstrādā un jāuztur sava personāla komplektēšanas politika. Tādējādi būtu iespējams piesaistīt pagaidu darbiniekus no dalībvalstu izmeklēšanas un tiesu struktūrām un, izmantojot tādus stimulus kā atalgojums, paaugstinājums vai iespēja kļūt par pastāvīgu darbinieku, piedāvāt tiem pievilcīgas profesionālās karjeras iespējas.

OLAF

OLAF

OLAF

| 81. | Dažādos atzinumos par OLAF budžetu Uzraudzības komiteja ir arī aicinājusi OLAF pagaidu darbiniekus paaugstināt atbilstīgi tam, kā paredzēts OLAF ĢD2005. gada 30. jūnija lēmumā. Uzraudzības komiteja ir ļoti sarūgtināta, ka pretēji dotajiem solījumiem līdz šim šāds pasākums nav īstenots. |
| --- | --- |

81.

Dažādos atzinumos par OLAF budžetu Uzraudzības komiteja ir arī aicinājusi OLAF pagaidu darbiniekus paaugstināt atbilstīgi tam, kā paredzēts OLAF ĢD2005. gada 30. jūnija lēmumā. Uzraudzības komiteja ir ļoti sarūgtināta, ka pretēji dotajiem solījumiem līdz šim šāds pasākums nav īstenots.

OLAF

OLAF

OLAF ĢD

4.3.   
  OLAF procesuālie izmeklēšanas noteikumi (rokasgrāmata)

OLAF procesuālie izmeklēšanas noteikumi (rokasgrāmata)

| 82. | Visā pilnvaru termiņā Uzraudzības komiteja ir paudusi bažas par to, ka OLAF izmeklēšana tiek veikta, pamatojoties uz dažādiem norādījumiem un praksi bez skaidriem noteikumiem. Uzraudzības komiteja regulāri uzsvērusi, ka, pieņemot skaidrus, praktiskus un izmantojamus norādījumus attiecībā uz izmeklēšanu, tostarp norādījumus par atsevišķu izmeklēšanas posmu pabeigšanas termiņiem, tiktu nodrošināts saskanīgs pamats OLAF veiktajām izmeklēšanām un pastiprināta tā darbības neatkarība. Vajadzība pēc pienācīgiem un skaidriem procesuālajiem izmeklēšanas noteikumiem, kas paaugstinātu izmeklēšanu likumību, efektivitāti un pārredzamību, kā arī OLAF pārskatatbildību, ir bijis pastāvīgs jautājums apspriedēs starp Uzraudzības komiteju, OLAF ĢD un OLAF izmeklētājiem. Turklāt, kad Uzraudzības komiteja izskatīja dažādus OLAF izmeklēšanas funkcijas īstenošanas aspektus, tā novērtēja OLAF rokasgrāmatas lietderību. |
| --- | --- |

82.

Visā pilnvaru termiņā Uzraudzības komiteja ir paudusi bažas par to, ka OLAF izmeklēšana tiek veikta, pamatojoties uz dažādiem norādījumiem un praksi bez skaidriem noteikumiem. Uzraudzības komiteja regulāri uzsvērusi, ka, pieņemot skaidrus, praktiskus un izmantojamus norādījumus attiecībā uz izmeklēšanu, tostarp norādījumus par atsevišķu izmeklēšanas posmu pabeigšanas termiņiem, tiktu nodrošināts saskanīgs pamats OLAF veiktajām izmeklēšanām un pastiprināta tā darbības neatkarība. Vajadzība pēc pienācīgiem un skaidriem procesuālajiem izmeklēšanas noteikumiem, kas paaugstinātu izmeklēšanu likumību, efektivitāti un pārredzamību, kā arī OLAF pārskatatbildību, ir bijis pastāvīgs jautājums apspriedēs starp Uzraudzības komiteju, OLAF ĢD un OLAF izmeklētājiem. Turklāt, kad Uzraudzības komiteja izskatīja dažādus OLAF izmeklēšanas funkcijas īstenošanas aspektus, tā novērtēja OLAF rokasgrāmatas lietderību.

OLAF

OLAF

OLAF

OLAF ĢD

OLAF

OLAF

OLAF

| 83. | Uzraudzības komiteja ar lielu interesi ir sekojusi rokasgrāmatas atjaunināšanas procesam. Tā izskatīja vairākas redakcijas un iepriekšējos gada pārskatos sniedza OLAF ievērojamu daudzumu rakstisku komentāru. Uzraudzības komiteja ir pastāvīgi paudusi sarūgtinājumu par to, ka neviena no redakcijām nav atbildusi tās gaidām. Lai arī katrā sagatavošanas posmā tika veikti rokasgrāmatas formas un satura uzlabojumi, jaunajā rokasgrāmatā pagaidām nav iekļauti stingri un ātri piemērojami noteikumi, kas spētu virzīt izmeklētājus katrā izmeklēšanas posmā. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir atkārtoti ieteikusi uzlabot rokasgrāmatu. Proti, Uzraudzības komiteja mudināja OLAF iekļaut ieteikumus, ko tā sniedza iepriekšējos gada pārskatos un dažādos atzinumos, jo īpaši ieteikumus attiecībā uz de minimis politiku, izmeklēšanas plānošanu un pamattiesību un procesuālo garantiju aizsardzību (44). Uzraudzības komiteja ir arī ieteikusi rokasgrāmatā iekļaut izmeklēšanās izstrādātos labas prakses piemērus, kā arī regulāri veikt padziļinātu apmācību par rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

83.

Uzraudzības komiteja ar lielu interesi ir sekojusi rokasgrāmatas atjaunināšanas procesam. Tā izskatīja vairākas redakcijas un iepriekšējos gada pārskatos sniedza OLAF ievērojamu daudzumu rakstisku komentāru. Uzraudzības komiteja ir pastāvīgi paudusi sarūgtinājumu par to, ka neviena no redakcijām nav atbildusi tās gaidām. Lai arī katrā sagatavošanas posmā tika veikti rokasgrāmatas formas un satura uzlabojumi, jaunajā rokasgrāmatā pagaidām nav iekļauti stingri un ātri piemērojami noteikumi, kas spētu virzīt izmeklētājus katrā izmeklēšanas posmā. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir atkārtoti ieteikusi uzlabot rokasgrāmatu. Proti, Uzraudzības komiteja mudināja OLAF iekļaut ieteikumus, ko tā sniedza iepriekšējos gada pārskatos un dažādos atzinumos, jo īpaši ieteikumus attiecībā uz de minimis politiku, izmeklēšanas plānošanu un pamattiesību un procesuālo garantiju aizsardzību (44). Uzraudzības komiteja ir arī ieteikusi rokasgrāmatā iekļaut izmeklēšanās izstrādātos labas prakses piemērus, kā arī regulāri veikt padziļinātu apmācību par rokasgrāmatu.

OLAF

OLAF

de minimis

44

| 84. | Rokasgrāmata pašlaik tiek pārskatīta saistībā ar ierosinātajām pārmaiņām OLAF struktūrā un jauno darbības stilu. Atjauninātā redakcija būs padziļināti jāizvērtē, un sagatavošanas procesā jākonsultējas ar Uzraudzības komiteju. |
| --- | --- |

84.

Rokasgrāmata pašlaik tiek pārskatīta saistībā ar ierosinātajām pārmaiņām OLAF struktūrā un jauno darbības stilu. Atjauninātā redakcija būs padziļināti jāizvērtē, un sagatavošanas procesā jākonsultējas ar Uzraudzības komiteju.

OLAF

SECINĀJUMI

SECINĀJUMI

Iepriekšējos gada pārskatos Uzraudzības komiteja secināja, ka faktisks apdraudējums OLAF neatkarībai nav radies, nav paziņots Uzraudzības komitejai vai Uzraudzības komiteja nav to konstatējusi.

OLAF

Šajā pārskatā Uzraudzības komiteja cita starpā ir ziņojusi par:

| a) | OLAF spēju piekļūt Eiropas Parlamenta deputātu telpām; |
| --- | --- |

a)

OLAF spēju piekļūt Eiropas Parlamenta deputātu telpām;

OLAF

| b) | OLAF piekļuvi noteiktiem personas datiem, kas iekļauti Eiropas Komisijas datnēs; |
| --- | --- |

b)

OLAF piekļuvi noteiktiem personas datiem, kas iekļauti Eiropas Komisijas datnēs;

OLAF

| c) | OLAF īstenotu to lietu gala ziņojumu nosūtīšanu attiecīgajām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kuri sagatavoti pēc iekšējās izmeklēšanas, kas izbeigta bez turpmākas rīcības; |
| --- | --- |

c)

OLAF īstenotu to lietu gala ziņojumu nosūtīšanu attiecīgajām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kuri sagatavoti pēc iekšējās izmeklēšanas, kas izbeigta bez turpmākas rīcības;

OLAF

| d) | OLAF pienākumu iegūt iepriekšēju piekrišanu no iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras ģenerālsekretāra vai priekšsēdētāja pirms atkāpšanās no pienākuma dot iekšējā izmeklēšanā iesaistītajām personām iespēju darīt zināmu to viedokli. |
| --- | --- |

d)

OLAF pienākumu iegūt iepriekšēju piekrišanu no iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras ģenerālsekretāra vai priekšsēdētāja pirms atkāpšanās no pienākuma dot iekšējā izmeklēšanā iesaistītajām personām iespēju darīt zināmu to viedokli.

OLAF

Uzraudzības komiteja ar nožēlu atzīst, ka iepriekš minētie jautājumi liek apšaubīt OLAF neatkarību no iestādēm, veicot izmeklēšanas.

OLAF

| a) | Eiropas Parlaments ne tikai apstrīdēja OLAF tiesības iekļūt Eiropas Parlamenta telpās, bet arī kavēja šādu tiesību izmantošanu, kas ir pretrunā tam, ko Uzraudzības komiteja uzskata par skaidrām tiesību normām. |
| --- | --- |

a)

Eiropas Parlaments ne tikai apstrīdēja OLAF tiesības iekļūt Eiropas Parlamenta telpās, bet arī kavēja šādu tiesību izmantošanu, kas ir pretrunā tam, ko Uzraudzības komiteja uzskata par skaidrām tiesību normām.

OLAF

| b) | Uzraudzības komiteja ir ievērojusi Eiropas Komisijas nevēlēšanos atļaut OLAF tiešu un tūlītēju piekļuvi noteiktiem personas datiem, pamatojot šo atteikumu ar ļoti šauru personas datu aizsardzības noteikumu interpretāciju. |
| --- | --- |

b)

Uzraudzības komiteja ir ievērojusi Eiropas Komisijas nevēlēšanos atļaut OLAF tiešu un tūlītēju piekļuvi noteiktiem personas datiem, pamatojot šo atteikumu ar ļoti šauru personas datu aizsardzības noteikumu interpretāciju.

OLAF

| c) | Uzraudzības komiteja ar bažām konstatēja, ka OLAF ir izpildījis Eiropas Komisijas prasību regulāri iesniegt tai OLAF gala ziņojumus par iekšējām lietām, kas izbeigtas bez turpmākiem pasākumiem, kaut arī šajos ziņojumos var būt iekļauta ļoti sensitīva informācija. |
| --- | --- |

c)

Uzraudzības komiteja ar bažām konstatēja, ka OLAF ir izpildījis Eiropas Komisijas prasību regulāri iesniegt tai OLAF gala ziņojumus par iekšējām lietām, kas izbeigtas bez turpmākiem pasākumiem, kaut arī šajos ziņojumos var būt iekļauta ļoti sensitīva informācija.

OLAF

OLAF

| d) | Uzraudzības komiteja norāda uz to, ka iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām ir iespēja apturēt jebkuru iekšēju izmeklēšanu, atsakoties dot piekrišanu atkāpei no pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli vai novilcinot šādas piekrišanas sniegšanu. |
| --- | --- |

d)

Uzraudzības komiteja norāda uz to, ka iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām ir iespēja apturēt jebkuru iekšēju izmeklēšanu, atsakoties dot piekrišanu atkāpei no pienākuma dot iesaistītajai personai iespēju darīt zināmu tās viedokli vai novilcinot šādas piekrišanas sniegšanu.

Uzraudzības komiteja nevēlas apgalvot, ka šie piemēri liecina par attiecīgo iestāžu apzinātu nolūku mazināt OLAF izmeklēšanas neatkarību, tomēr kopā tie zināmā mērā grauj OLAF neatkarību.

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja uzsver, ka neatkarīgu OLAF darbību ir iespējams nodrošināt tikai tad, ja tiek garantēta Uzraudzības komitejas neatkarība. Apgrūtinot Uzraudzības komitejas sekretariāta pienācīgu darbību, OLAF var apdraudēt Uzraudzības komitejas un līdz ar to arī savu neatkarību.

OLAF

OLAF

Uzraudzības komiteja uzskata, ka šī ir attīstība nepareizā virzienā. Jaunajai Uzraudzības komitejai tiek ieteikts cieši uzraudzīt turpmākos notikumus, kuri var nelabvēlīgi ietekmēt OLAF neatkarību.

OLAF

---

(1)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

1

(2)  Sk. Eiropas Komisijas 2010. gada 6. jūlija Pārdomu dokumentu par OLAF reformu (SEC(2010) 859) un Uzraudzības komitejas atzinumu Nr. 3/2010; sk. arī Eiropas Komisijas 2011. gada 17. marta grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999, COM(2011) 135 final, un Uzraudzības komitejas Atzinumu Nr. 4/2011.

2

OLAF

OLAF

(3)  5. apsvērums Komisijas 1999. gada 28. aprīļa lēmumā 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.).

3

OLAF

(4)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 12. panta 3. punkts.

4

(5)  Atzinuma Nr. 4/2011 6. punkts.

5

(6)  Lēmuma 1999/352/EK, EOTK, Euratom 6. panta 1. punkts.

6

(7)  Atzinums Nr. 3/2011.

7

(8)  Atzinuma Nr. 4/2011 4.2.1. punkts.

8

(9)  Uzraudzības komitejas 2009.–2010. gada darbības pārskata 3.1.1. punkts.

9

(10)  Atzinums Nr. 3/2010 un Atzinums Nr. 4/2011.

10

(11)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 6. punkts.

11

(12)  Atzinuma Nr. 4/2011 41. punkts.

12

(13)  OV L 308, 24.11.2011., 114. lpp.

13

(14)  Sk. 44. punktu Eiropas Revīzijas palātas atzinumā Nr. 6/2011 par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV C 254, 30.8.2011., 1. lpp.).

14

OLAF

(15)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 7. punkts.

15

(16)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 1. punkts.

16

(17)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

17

(18)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 2. punkts.

18

(19)  Atzinuma Nr. 4/2011 5. punkts.

19

(20)  Atzinums Nr. 1/2007 un Atzinums Nr. 2/2009.

20

(21)  Uzraudzības komiteja ieteica iekļaut informāciju par to, kad notikuši izmeklējamie fakti, par izmeklējamo darbību laika ierobežojuma (noilguma) periodiem, sniegt izmeklējamā pārkāpuma juridisku izklāstu, norādīt ar izmeklējamajām darbībām saistītās iespējamās sankcijas vai tiesiskās sekas un paredzamo izmeklēšanas pabeigšanas laiku kopā ar pienācīgu pamatojumu.

21

(22)  2011. gada oktobris.

22

(23)  Atzinums Nr. 4/2010.

23

(24)  OLAF operatīvo procedūru rokasgrāmata.

24

OLAF

(25)  Atzinums Nr. 2/2006, Atzinums Nr. 3/2010 un Atzinums Nr. 4/2011.

25

(26)  Atzinums Nr. 2/2009.

26

(27)  Sīkāku informāciju par Uzraudzības komitejas konstatējumiem attiecībā uz šo jautājumu sk. tās iepriekšējos darbības pārskatos.

27

(28)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 10. apsvērums un 9. panta 2. punkts.

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

29

(30)  Atzinums Nr. 1/2011.

30

(31)  Sk. Uzraudzības komitejas 2009.–2010. gada darbības pārskata 3.2. punktu.

31

(32)  Sk. rokasgrāmatas 9. pielikumu.

32

(33)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 7. punkts.

33

(34)  Pirmās instances tiesa, Franchet un Byk pret Komisiju (Nr. 2), 2008. gada 8. jūlijs, lieta T-48/05, 151. punkts.

34

Franchet

Byk

(35)  Sk. Atzinuma Nr. 5/2010 36.–37. punktu.

35

(36)  Grozītā priekšlikuma 4. panta 6. punkts: “Izņēmuma gadījumos, kad nevar nodrošināt izmeklēšanas konfidencialitāti, Birojs izmanto atbilstīgus alternatīvus informācijas kanālus.”

36

(37)  Atzinuma Nr. 3/2010 2.1. punkts un atzinuma Nr. 4/2011 4.3. punkts.

37

(38)  Atzinums Nr. 1/2007 un Atzinums Nr. 2/2009.

38

(39)  Atzinums Nr. 2/2009 un Atzinums Nr. 5/2010.

39

(40)  Sk. Uzraudzības komitejas 2005.–2007. gada un 2008.–2009. gada darbības pārskatu.

40

(41)  Sk. iepriekšējos Uzraudzības komitejas darbības pārskatus un atzinumu Nr. 4/2011.

41

(42)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. pants un 10. pants.

42

(43)  Iepriekš minētā EK 1999. gada 28. aprīļa Lēmuma 6. panta 2. punkts.

43

(44)  Sk. Uzraudzības komitejas atzinumus Nr. 5/2008, 4/2010 un 5/2010.

44

---

I PIELIKUMS

UZRAUDZĪBAS KOMITEJAS SANĀKSMJU KALENDĀRS

2011. gads

| Mēnesis | Sanāksmes datums |
| --- | --- |
| JANVĀRIS | Pirmdiena, 17. janvāris – otrdiena, 18. janvāris |
| FEBRUĀRIS | Otrdiena, 15. februāris – trešdiena, 16. februāris |
| MARTS | Otrdiena, 15. marts – trešdiena, 16. marts |
| APRĪLIS | Trešdiena, 6. aprīlis – ceturtdiena, 7. aprīlis |
| MAIJS | Otrdiena, 10. maijs – trešdiena, 11. maijs |
| JŪNIJS | Otrdiena, 28. jūnijs – trešdiena, 29. jūnijs |
| SEPTEMBRIS | Otrdiena, 6. septembris – trešdiena, 7. septembris |
| OKTOBRIS | Trešdiena, 5. oktobris (visa diena) |
| NOVEMBRIS | Otrdiena, 8. novembris – trešdiena, 9. novembris |
| NOVEMBRIS | Otrdiena, 29. novembris – trešdiena, 30. novembris |

Mēnesis

Sanāksmes datums

JANVĀRIS

Pirmdiena, 17. janvāris – otrdiena, 18. janvāris

FEBRUĀRIS

Otrdiena, 15. februāris – trešdiena, 16. februāris

MARTS

Otrdiena, 15. marts – trešdiena, 16. marts

APRĪLIS

Trešdiena, 6. aprīlis – ceturtdiena, 7. aprīlis

MAIJS

Otrdiena, 10. maijs – trešdiena, 11. maijs

JŪNIJS

Otrdiena, 28. jūnijs – trešdiena, 29. jūnijs

SEPTEMBRIS

Otrdiena, 6. septembris – trešdiena, 7. septembris

OKTOBRIS

Trešdiena, 5. oktobris (visa diena)

NOVEMBRIS

Otrdiena, 8. novembris – trešdiena, 9. novembris

NOVEMBRIS

Otrdiena, 29. novembris – trešdiena, 30. novembris

---

II PIELIKUMS

Atzinumi, ko Uzraudzības komiteja izdevusi laika posmā no 2005. gada 1. decembra līdz 2011. gada 30. novembrim

2005.–2007. gads

Atzinums Nr. 1/2006.
  OLAF provizoriskais 2007. gada budžeta projekts

Atzinums Nr. 2/2006 par reformu saistībā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Atzinums Nr. 3/2006.
  OLAF darbības rādītāji

Atzinums Nr. 1/2007. OLAF ziņojumi par izmeklēšanām, kas ilgst vairāk nekā deviņus mēnešus

Atzinums Nr. 2/2007.
  OLAF provizoriskais 2008. gada budžeta projekts

2007.–2008. gads

Atzinums Nr. 1/2008.“Acīmredzami nepamatotas lietas”

Atzinums Nr. 2/2008.
  OLAF 2008. gada pārvaldības plāns

Atzinums Nr. 3/2008.
  OLAF provizoriskais 2009. gada budžeta projekts

2008.–2009. gads

Atzinums Nr. 5/2008.
  OLAF de minimis politika

Atzinums Nr. 1/2009.
  OLAF 2009. gada pārvaldības plāns

Atzinums Nr. 2/2009.
  OLAF ziņojumi par izmeklēšanām, kas ilgst vairāk nekā deviņus mēnešus

Atzinums Nr. 3/2009.
  OLAF provizoriskais 2010. gada budžeta projekts

2009.–2010. gads

Atzinums Nr. 1/2010.
  OLAF provizoriskais 2011. gada budžeta projekts

Atzinums Nr. 2/2010 par OLAF ģenerāldirektora iecelšanu

Atzinums Nr. 3/2010 par pārdomu dokumentu par OLAF reformu

Atzinums Nr. 4/2010. Izmeklēšanas plānošana

Atzinums Nr. 5/2010. Pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošana OLAF izmeklēšanās

2011. gads

Atzinums Nr. 1/2011.
  OLAF piekļuve Komisijas rīcībā esošajiem personas datiem

Atzinums Nr. 2/2011. Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) pilnvaras neatkarīgas iekšējās izmeklēšanas veikšanai ES iestādēs

Atzinums Nr. 3/2011.
  OLAF provizoriskais budžeta projekts 2012. gadam

Atzinums Nr. 4/2011 par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999

Atzinums Nr. 5/2011. Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) sagatavoto lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšana iestādēm gadījumos, kad iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus

---

III PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 1/2011

OLAF piekļuve personāla datiem, kurus glabā Komisija

Briselē, 2011. gada 30. maijā

1.   Pamatojums

| 1.1. | OLAF saņemtās informācijas sākotnējās izvērtēšanas kontekstā C4 nodaļai “Operatīvā informācija”, kura atbalsta abus izmeklēšanas un operatīvās darbības direktorātus, ir jābūt spējīgai ātri, precīzi un diskrēti identificēt apsūdzēto personu, jo īpaši, ja var rasties apsūdzības interešu konfliktā. Lai to izdarītu, OLAF ir jābūt pieejai informācijai, kura atrodas Cilvēkresursu datubāzē, ko uztur Komisija. Proti, OLAF pieprasa piekļuvi datiem, kuri attiecas uz atsevišķiem darbiniekiem un to ģimenes stāvokli un sakariem, mājas adresi un tālruņu numuriem, un darbinieku un viņu ģimenes locekļu dzimšanas datumam. Šie pēdējie dati tiek saukti par “ģimenes koka” datiem. |
| --- | --- |

1.1.

OLAF saņemtās informācijas sākotnējās izvērtēšanas kontekstā C4 nodaļai “Operatīvā informācija”, kura atbalsta abus izmeklēšanas un operatīvās darbības direktorātus, ir jābūt spējīgai ātri, precīzi un diskrēti identificēt apsūdzēto personu, jo īpaši, ja var rasties apsūdzības interešu konfliktā. Lai to izdarītu, OLAF ir jābūt pieejai informācijai, kura atrodas Cilvēkresursu datubāzē, ko uztur Komisija. Proti, OLAF pieprasa piekļuvi datiem, kuri attiecas uz atsevišķiem darbiniekiem un to ģimenes stāvokli un sakariem, mājas adresi un tālruņu numuriem, un darbinieku un viņu ģimenes locekļu dzimšanas datumam. Šie pēdējie dati tiek saukti par “ģimenes koka” datiem.

| 1.2 | OLAF rūpējas par to, lai, cenšoties piekļūt šai informācijai, netiktu nodarīts kaitējums nevainīgu personu, kuras strādā Komisijā vai citās ES iestādēs, reputācijai, un, ja apsūdzības ir nepamatotas, lai tās varētu pārbaudīt, neizplatot izvirzītās apsūdzības, kuru pamats dažkārt ir diezgan nepārliecinošs. Tāpat, ja apsūdzības izrādās pamatotas, OLAF rūpējas, lai šajā sākotnējā posmā pēc iespējas mazāk cilvēku tiek brīdināti par apsūdzībām, lai persona, kura potenciāli varētu tikt pakļauta izmeklēšanai, netiktu priekšlaicīgi brīdināta. |
| --- | --- |

1.2

OLAF rūpējas par to, lai, cenšoties piekļūt šai informācijai, netiktu nodarīts kaitējums nevainīgu personu, kuras strādā Komisijā vai citās ES iestādēs, reputācijai, un, ja apsūdzības ir nepamatotas, lai tās varētu pārbaudīt, neizplatot izvirzītās apsūdzības, kuru pamats dažkārt ir diezgan nepārliecinošs. Tāpat, ja apsūdzības izrādās pamatotas, OLAF rūpējas, lai šajā sākotnējā posmā pēc iespējas mazāk cilvēku tiek brīdināti par apsūdzībām, lai persona, kura potenciāli varētu tikt pakļauta izmeklēšanai, netiktu priekšlaicīgi brīdināta.

| 1.3 | OLAF tādēļ ierosina ierobežotam darbinieku skaitam C4 nodaļā nodrošināt tiešu, tikai lasāmu, konfidenciālu “pull” piekļuvi ģimenes koka datiem, kas ļauj viņiem redzēt ierobežotu datu kopumu, lai varētu apstiprināt apsūdzības pirms izmeklēšanas uzsākšanas. |
| --- | --- |

1.3

OLAF tādēļ ierosina ierobežotam darbinieku skaitam C4 nodaļā nodrošināt tiešu, tikai lasāmu, konfidenciālu “pull” piekļuvi ģimenes koka datiem, kas ļauj viņiem redzēt ierobežotu datu kopumu, lai varētu apstiprināt apsūdzības pirms izmeklēšanas uzsākšanas.

2.   Pašreizējā nostāja

| 2.1. | Regulas (EK) 1073/1999 4. panta 2. punktā noteikts:






  — | birojam ir tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru informācijai un telpām. Tam ir tiesības pārbaudīt iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru grāmatvedības pārskatus. Birojs var saņemt jebkura dokumenta kopijas vai izrakstus vai arī jebkura informācijas nesēja saturu, kas ir iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru rīcībā, un vajadzības gadījumā uzņemties šādu dokumentu vai informācijas glabāšanu, lai nodrošinātos pret to zaudējuma iespēju. |
| --- | --- | --- |

2.1.

Regulas (EK) 1073/1999 4. panta 2. punktā noteikts:

—

birojam ir tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru informācijai un telpām. Tam ir tiesības pārbaudīt iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru grāmatvedības pārskatus. Birojs var saņemt jebkura dokumenta kopijas vai izrakstus vai arī jebkura informācijas nesēja saturu, kas ir iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru rīcībā, un vajadzības gadījumā uzņemties šādu dokumentu vai informācijas glabāšanu, lai nodrošinātos pret to zaudējuma iespēju.

| 2.2. | Šis noteikums atļauj OLAF neierobežotu piekļuvi (ar nosacījumu, ka tas atbilst 4. panta 1. punkta prasībām (1)) datiem, kurus glabā Komisija, tostarp datiem attiecībā uz Komisijas personālu. Noteikums attiecas uz OLAF iekšējo izmeklēšanu, kura norisinās. |
| --- | --- |

2.2.

Šis noteikums atļauj OLAF neierobežotu piekļuvi (ar nosacījumu, ka tas atbilst 4. panta 1. punkta prasībām (1)) datiem, kurus glabā Komisija, tostarp datiem attiecībā uz Komisijas personālu. Noteikums attiecas uz OLAF iekšējo izmeklēšanu, kura norisinās.

| 2.3. | Ģenerālsekretariāts ir gatavs piešķirt OLAF “push” piekļuvi ģimenes koku datiem, bet nevis “pull” piekļuvi, kā prasīts. “Pull” piekļuves atteikuma iemesls ir datu aizsardzība. Kā personas datu kontrolieris Komisija apgalvo, ka tai ir jāfiltrē pieprasījumi un jāsniedz tikai tie personas dati, kurus tā uzskata par likumīgiem, vajadzīgiem un samērīgiem, lai OLAF tos pieprasītu. Šādu “filtrēšanas procesu”, šķiet, piemēro tikai OLAF pieprasījumiem, jo pārējiem Komisijas dienestiem ir tieša “pull” piekļuve bez kontroliera iejaukšanās. |
| --- | --- |

2.3.

Ģenerālsekretariāts ir gatavs piešķirt OLAF “push” piekļuvi ģimenes koku datiem, bet nevis “pull” piekļuvi, kā prasīts. “Pull” piekļuves atteikuma iemesls ir datu aizsardzība. Kā personas datu kontrolieris Komisija apgalvo, ka tai ir jāfiltrē pieprasījumi un jāsniedz tikai tie personas dati, kurus tā uzskata par likumīgiem, vajadzīgiem un samērīgiem, lai OLAF tos pieprasītu. Šādu “filtrēšanas procesu”, šķiet, piemēro tikai OLAF pieprasījumiem, jo pārējiem Komisijas dienestiem ir tieša “pull” piekļuve bez kontroliera iejaukšanās.

| 2.4. | Uzraudzības komiteja pauž bažas, ka šī OLAF tiešā, tikai lasāmā konfidenciālā piekļuve ģimenes koka datiem var ierobežot tā neatkarību attiecībā uz tās izmeklēšanas funkciju. |
| --- | --- |

2.4.

Uzraudzības komiteja pauž bažas, ka šī OLAF tiešā, tikai lasāmā konfidenciālā piekļuve ģimenes koka datiem var ierobežot tā neatkarību attiecībā uz tās izmeklēšanas funkciju.

3.   Tikšanās ar Ģenerālsekretariātu un ar EDAU

| 3.1 | Lai apspriestu šo jautājumu, Uzraudzības komiteja un sekretariāta locekļi ir tikušies ar Ģenerālsekretariāta personālu divas reizes 2010. gada 25. novembrī un 2010. gada 8. decembrī, kā arī ar ģenerālsekretāri 2010. gada 15. decembrī. Ģenerālsekretariāts atzīst, ka OLAF“patiešām ir tiesības uz piekļuvi datubāzēm, kuras tas uzskata par būtiskām izmeklēšanas uzsākšanas mērķiem un visā izmeklēšanas laikā pat pirms oficiālā uzsākšanas lēmuma, ja tās ir saistītas ar konkrētu CMS lietas numuru”, tomēr apgalvo, ka OLAF nevar saņemt tiešu “pull” piekļuvi. |
| --- | --- |

3.1

Lai apspriestu šo jautājumu, Uzraudzības komiteja un sekretariāta locekļi ir tikušies ar Ģenerālsekretariāta personālu divas reizes 2010. gada 25. novembrī un 2010. gada 8. decembrī, kā arī ar ģenerālsekretāri 2010. gada 15. decembrī. Ģenerālsekretariāts atzīst, ka OLAF“patiešām ir tiesības uz piekļuvi datubāzēm, kuras tas uzskata par būtiskām izmeklēšanas uzsākšanas mērķiem un visā izmeklēšanas laikā pat pirms oficiālā uzsākšanas lēmuma, ja tās ir saistītas ar konkrētu CMS lietas numuru”, tomēr apgalvo, ka OLAF nevar saņemt tiešu “pull” piekļuvi.

| 3.2 | Tā kā OLAF pieprasījums par piekļuvi datiem ir iekļauts Regulas (EK) Nr. 45/2001, 7. panta 2. punkta otrajā daļā, OLAF un Uzraudzības komiteja ir lūgusi EDAU viedokli un līdz ar to tai ir bijušas divas tikšanās ar Hustinx kungu, EDAU, 2010. gada 15. decembrī un 2011. gada 25. martā. |
| --- | --- |

3.2

Tā kā OLAF pieprasījums par piekļuvi datiem ir iekļauts Regulas (EK) Nr. 45/2001, 7. panta 2. punkta otrajā daļā, OLAF un Uzraudzības komiteja ir lūgusi EDAU viedokli un līdz ar to tai ir bijušas divas tikšanās ar Hustinx kungu, EDAU, 2010. gada 15. decembrī un 2011. gada 25. martā.

4.   Nostāja attiecībā uz datu aizsardzību

| 4.1. | Lai ievērotu Regulas (EK) Nr. 45/2001 (2) 7. panta 2. punkta otro daļu, ir jānosaka datu nosūtīšanas nepieciešamība no Komisijas OLAF. |
| --- | --- |

4.1.

Lai ievērotu Regulas (EK) Nr. 45/2001 (2) 7. panta 2. punkta otro daļu, ir jānosaka datu nosūtīšanas nepieciešamība no Komisijas OLAF.

| 4.2. | Šī nepieciešamība ir jāpārbauda. Ja iegūto datu veids un apjoms mainās katru reizi, tad nepieciešamības pārbaude jāveic ex ante attiecībā uz katru piekļuvi. Ja ir līdzīgas ierobežotas piekļuves kategorijas tādiem pašiem mērķiem, ko var ex post pārbaudīt abas puses, tad varētu būt iespējams tās sagrupēt kopā, lai pārbaudītu nepieciešamību. Tā ir daļa no struktūras, kas jāattīsta starp datu apstrādātāju un datu saņēmēju. Risinājumā ir jārod atbilde uz jautājumu par nepieciešamību, un tam jābūt pārbaudāmam. Tajā jāiekļauj arī stingrs mērķa ierobežojums. |
| --- | --- |

4.2.

Šī nepieciešamība ir jāpārbauda. Ja iegūto datu veids un apjoms mainās katru reizi, tad nepieciešamības pārbaude jāveic ex ante attiecībā uz katru piekļuvi. Ja ir līdzīgas ierobežotas piekļuves kategorijas tādiem pašiem mērķiem, ko var ex post pārbaudīt abas puses, tad varētu būt iespējams tās sagrupēt kopā, lai pārbaudītu nepieciešamību. Tā ir daļa no struktūras, kas jāattīsta starp datu apstrādātāju un datu saņēmēju. Risinājumā ir jārod atbilde uz jautājumu par nepieciešamību, un tam jābūt pārbaudāmam. Tajā jāiekļauj arī stingrs mērķa ierobežojums.

| 4.3. | Iepriekšminētajā situācijā OLAF var iepriekš noteikt datu nosūtīšanas nepieciešamību, jo nepieciešamība vienmēr ir vienāda: tādas(-u) personas(-u) identifikācija, kura(-as), iespējams, iesaistīta(-as) lietā, kas tiek izvērtēta vai izmeklēta. Kā paskaidroja C.4 nodaļa, OLAF nepieciešama piekļuve ierobežotam skaitam datu lauku Komisijas datubāzēs, lai nodrošinātu to Komisijas darbinieku pareizu identifikāciju, kuri, iespējams, bijuši iesaistīti krāpšanā vai nelikumībā. Datu lauki, kuriem OLAF šajā nolūkā piekļūs, ir:






  — | dzimšanas datums, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Iepriekšminētajā situācijā OLAF var iepriekš noteikt datu nosūtīšanas nepieciešamību, jo nepieciešamība vienmēr ir vienāda: tādas(-u) personas(-u) identifikācija, kura(-as), iespējams, iesaistīta(-as) lietā, kas tiek izvērtēta vai izmeklēta. Kā paskaidroja C.4 nodaļa, OLAF nepieciešama piekļuve ierobežotam skaitam datu lauku Komisijas datubāzēs, lai nodrošinātu to Komisijas darbinieku pareizu identifikāciju, kuri, iespējams, bijuši iesaistīti krāpšanā vai nelikumībā. Datu lauki, kuriem OLAF šajā nolūkā piekļūs, ir:

—

dzimšanas datums,

| — | adrese, |
| --- | --- |

—

adrese,

| — | nelaimes gadījuma adrese un |
| --- | --- |

—

nelaimes gadījuma adrese un

| — | tālruņa numurs. |
| --- | --- |

—

tālruņa numurs.

(Citi būtiski datu lauki, piemēram, vārds, uzvārds, statūti, ID Nr., organizatoriska vienība un šīs vienības darbības datumi ir pieejami visiem Komisijas darbiniekiem Sysper 2).

| 4.4. | Gadījumos, kuri saistīti ar apsūdzību interešu konfliktā, kurā iesaistīti ģimenes locekļi, OLAF arī būs nepieciešama piekļuve “ģimenes koka” datiem, lai pārbaudītu ziņas par radiniekiem, kuri var būt saistīti, tostarp partneriem un augšupējiem un/vai lejupējiem radiniekiem. Datu lauki šajos gadījumos varētu būt:






  — | vārds, uzvārds, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Gadījumos, kuri saistīti ar apsūdzību interešu konfliktā, kurā iesaistīti ģimenes locekļi, OLAF arī būs nepieciešama piekļuve “ģimenes koka” datiem, lai pārbaudītu ziņas par radiniekiem, kuri var būt saistīti, tostarp partneriem un augšupējiem un/vai lejupējiem radiniekiem. Datu lauki šajos gadījumos varētu būt:

—

vārds, uzvārds,

| — | dzimšanas datums. |
| --- | --- |

—

dzimšanas datums.

Piekļuve būs vienam no nelielas grupas (trim vai četriem) apmācītiem darbiniekiem. Turklāt OLAF uztur rūpīgi izstrādātu žurnālu par katru piekļuves gadījumu šādām datubāzēm. Tas reģistrē šādu informāciju:

| — | kurai datubāzei tika piekļūts, |
| --- | --- |

—

kurai datubāzei tika piekļūts,

| — | datumu, |
| --- | --- |

—

datumu,

| — | darbinieku piekļuvi datiem, |
| --- | --- |

—

darbinieku piekļuvi datiem,

| — | pieprasījuma numuru CMS izlūkošanas modulī, kas izraisīja nepieciešamību pēc piekļuves, un |
| --- | --- |

—

pieprasījuma numuru CMS izlūkošanas modulī, kas izraisīja nepieciešamību pēc piekļuves, un

| — | lietas numuru. |
| --- | --- |

—

lietas numuru.

| 4.5. | OLAF paredz, ka šogad vēlāk šos ierakstus CMS reģistrēs automātiski. Šie piekļuves žurnāli jebkurā laikā ir pieejami pārbaudei datu apstrādātājam, datu aizsardzības inspektoram un EDAU. |
| --- | --- |

4.5.

OLAF paredz, ka šogad vēlāk šos ierakstus CMS reģistrēs automātiski. Šie piekļuves žurnāli jebkurā laikā ir pieejami pārbaudei datu apstrādātājam, datu aizsardzības inspektoram un EDAU.

| 4.6. | Pie šādiem nosacījumiem, kad datu nosūtīšanas mērķis ir tikai personas identifikācija un tiek uzturētas precīzas reģistrēšanās datnes, Uzraudzības komiteja uzskata, ka 7. panta 2. punkta prasības tiek izpildītas, neprasot personas, kura atbild par datu apstrādi, atļauju pirms katras atsevišķas piekļuves. |
| --- | --- |

4.6.

Pie šādiem nosacījumiem, kad datu nosūtīšanas mērķis ir tikai personas identifikācija un tiek uzturētas precīzas reģistrēšanās datnes, Uzraudzības komiteja uzskata, ka 7. panta 2. punkta prasības tiek izpildītas, neprasot personas, kura atbild par datu apstrādi, atļauju pirms katras atsevišķas piekļuves.

5.   Regulas (EK) Nr. 45/2001 7. panta 2. punkta interpretācija

| 5.1. | Regulas (EK) Nr. 45/2001 7. panta 2. punktā, šķiet, atļauti vairāki atšķirīgi scenāriji. To varētu interpretēt, ka tas paredz strukturēta dialoga izveidi starp personu, kura atbild par datu apstrādi, un datu saņēmēju, jo abiem ir jāpārbauda datu nosūtīšanas nepieciešamība. |
| --- | --- |

5.1.

Regulas (EK) Nr. 45/2001 7. panta 2. punktā, šķiet, atļauti vairāki atšķirīgi scenāriji. To varētu interpretēt, ka tas paredz strukturēta dialoga izveidi starp personu, kura atbild par datu apstrādi, un datu saņēmēju, jo abiem ir jāpārbauda datu nosūtīšanas nepieciešamība.

| 5.2. | Šķiet, ka “pull” pieeja netiek piešķirta automātiski, bet tā tiek piešķirta pēc pieprasījuma Komisijā citos kontekstos. Turpmāk minētajos gadījumos “pull” piekļuve radīja problēmas, bet pēdējā piemērā zemāk tā ir tikusi piešķirta.






  — | Komunikācija starp Sysper 1 un Sysper 2 – Sysper 1 bija problemātiska, jo tā atļāva “pull” piekļuvi bez pietiekama nodrošinājuma/izsekojamības par to, kam ir bijusi piekļuve; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Šķiet, ka “pull” pieeja netiek piešķirta automātiski, bet tā tiek piešķirta pēc pieprasījuma Komisijā citos kontekstos. Turpmāk minētajos gadījumos “pull” piekļuve radīja problēmas, bet pēdējā piemērā zemāk tā ir tikusi piešķirta.

—

Komunikācija starp Sysper 1 un Sysper 2 – Sysper 1 bija problemātiska, jo tā atļāva “pull” piekļuvi bez pietiekama nodrošinājuma/izsekojamības par to, kam ir bijusi piekļuve;

| — | PNR – šajā procesā bija iesaistīta “pull” piekļuve trešai valstij, kas ir nepieņemami. |
| --- | --- |

—

PNR – šajā procesā bija iesaistīta “pull” piekļuve trešai valstij, kas ir nepieņemami.

| — | ABAC un maksājumu darījumi – nevarētu darboties bez “pull” piekļuves. |
| --- | --- |

—

ABAC un maksājumu darījumi – nevarētu darboties bez “pull” piekļuves.

Patiesi, arī “push” piekļuve var būt nepieņemama, ja personas dati tiek nosūtīti, nepārbaudot nepieciešamību.

| 5.3 | Tāpēc, šķiet, ka principā nav būtiskas datu aizsardzības joslas, kura atļauj OLAF piekļuvi meklējamiem datiem. |
| --- | --- |

5.3

Tāpēc, šķiet, ka principā nav būtiskas datu aizsardzības joslas, kura atļauj OLAF piekļuvi meklējamiem datiem.

6.   Turpmāka rīcība

| 6.1. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF nepieciešamība pēc “pull” principa piekļūt Komisijas glabātajiem personāla datiem, lai pirms izmeklēšanas uzsākšanas noteiktu, vai personu var identificēt vai izslēgt, ir svarīga šī biroja darbā. OLAF piekļuves liegums var apdraudēt tās neatkarību, veicot izmeklēšanas funkcijas. |
| --- | --- |

6.1.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF nepieciešamība pēc “pull” principa piekļūt Komisijas glabātajiem personāla datiem, lai pirms izmeklēšanas uzsākšanas noteiktu, vai personu var identificēt vai izslēgt, ir svarīga šī biroja darbā. OLAF piekļuves liegums var apdraudēt tās neatkarību, veicot izmeklēšanas funkcijas.

| 6.2 | Uzraudzības komiteja iesaka izmaiņas “Saprašanās memorandā par rīcības kodeksu, lai nodrošinātu savlaicīgu informācijas apmaiņu starp OLAF un Komisiju saistībā ar OLAF iekšējo izmeklēšanu Komisijā.” (3) Ar šo noteikumu varētu noteikt protokolu attiecībā uz piekļuvi Komisijas datiem atlases posmā līdzīgi, kā tas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 2. punktā attiecībā uz izmeklēšanu, kas ir uzsākta. |
| --- | --- |

6.2

Uzraudzības komiteja iesaka izmaiņas “Saprašanās memorandā par rīcības kodeksu, lai nodrošinātu savlaicīgu informācijas apmaiņu starp OLAF un Komisiju saistībā ar OLAF iekšējo izmeklēšanu Komisijā.” (3) Ar šo noteikumu varētu noteikt protokolu attiecībā uz piekļuvi Komisijas datiem atlases posmā līdzīgi, kā tas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 2. punktā attiecībā uz izmeklēšanu, kas ir uzsākta.

| 6.3 | Tādēļ Komiteja ierosina, ka praktiskā virzība uz priekšu ir uzsākt sarunu, lai rastu risinājumu starp OLAF un Komisiju. Viens praktisks ieteikums būtu iecelt ārējo starpnieku, kuram uzticas un uz kuru paļaujas gan OLAF, gan arī Komisija. Pienācīgs starpnieks varētu būt, piemēram, kāds bijušais augsta līmeņa ierēdnis vai komisārs. Uzraudzības komiteja tāpēc iesaka vienošanos ar Komisiju panākt pēc iespējas ātrāk, lai ieceltu piemērotu starpnieku un atrisinātu šo problēmu. |
| --- | --- |

6.3

Tādēļ Komiteja ierosina, ka praktiskā virzība uz priekšu ir uzsākt sarunu, lai rastu risinājumu starp OLAF un Komisiju. Viens praktisks ieteikums būtu iecelt ārējo starpnieku, kuram uzticas un uz kuru paļaujas gan OLAF, gan arī Komisija. Pienācīgs starpnieks varētu būt, piemēram, kāds bijušais augsta līmeņa ierēdnis vai komisārs. Uzraudzības komiteja tāpēc iesaka vienošanos ar Komisiju panākt pēc iespējas ātrāk, lai ieceltu piemērotu starpnieku un atrisinātu šo problēmu.

| 6.4 | Uzraudzības komiteja cer un sagaida, ka šajā jautājumā varēs panākt vienošanos. Uzraudzības komiteja iesaka grozījumus Regulā (EK) Nr. 1073/1999 izmantot kā ideālu un izdevīgu brīdi, lai grozītu 4. pantu nolūkā paredzēt OLAF piekļuvi institūciju rīcībā esošai informācijai pirms lietas uzsākšanas, kā arī jebkurā izmeklēšanas posmā. |
| --- | --- |

6.4

Uzraudzības komiteja cer un sagaida, ka šajā jautājumā varēs panākt vienošanos. Uzraudzības komiteja iesaka grozījumus Regulā (EK) Nr. 1073/1999 izmantot kā ideālu un izdevīgu brīdi, lai grozītu 4. pantu nolūkā paredzēt OLAF piekļuvi institūciju rīcībā esošai informācijai pirms lietas uzsākšanas, kā arī jebkurā izmeklēšanas posmā.

---

(1)  4. panta 1. punkts:

1

“Birojs veic administratīvu izmeklēšanu iestādēs, organizācijās, birojos un aģentūrās (turpmāk tekstā “iekšējā izmeklēšana”).

Šo iekšējo izmeklēšanu veic saskaņā ar Līgumu noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās, un atbilstīgi ievērojot Civildienesta noteikumus, saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kuras paredzētas šajā regulā un iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru pieņemtajos lēmumos. Iestādes savstarpēji apspriežas par noteikumiem, kuri jāpieņem ar šādiem lēmumiem.”

(2)

2

“7. pants

Personas datu nosūtīšana Kopienas iestādēs vai struktūrās vai starp tām

Neskarot 4.,5., 6. un 10. pantu:

| 1. | Personas datus Kopienas iestādēs vai struktūrās vai to starpā nosūta tikai tad, ja dati ir vajadzīgi saņēmēja kompetencē ietilpstošo uzdevumu likumīgai izpildei. |
| --- | --- |

1.

Personas datus Kopienas iestādēs vai struktūrās vai to starpā nosūta tikai tad, ja dati ir vajadzīgi saņēmēja kompetencē ietilpstošo uzdevumu likumīgai izpildei.

| 2. | Ja datus nosūta pēc saņēmēja pieprasījuma, gan persona, kura atbild par datu apstrādi, gan saņēmējs uzņemas atbildību par šīs sūtīšanas likumību.
  Par datu apstrādi atbildīgajai personai jāpārbauda saņēmēja kompetence un provizoriski jānovērtē datu sūtīšanas nepieciešamība. Ja rodas šaubas par tās nepieciešamību, par datu apstrādi atbildīgā persona pieprasa no saņēmēja papildu informāciju.
  Saņēmējs nodrošina, ka pēc tam var pārbaudīt datu sūtīšanas nepieciešamību. |
| --- | --- |

2.

Ja datus nosūta pēc saņēmēja pieprasījuma, gan persona, kura atbild par datu apstrādi, gan saņēmējs uzņemas atbildību par šīs sūtīšanas likumību.

Par datu apstrādi atbildīgajai personai jāpārbauda saņēmēja kompetence un provizoriski jānovērtē datu sūtīšanas nepieciešamība. Ja rodas šaubas par tās nepieciešamību, par datu apstrādi atbildīgā persona pieprasa no saņēmēja papildu informāciju.

Saņēmējs nodrošina, ka pēc tam var pārbaudīt datu sūtīšanas nepieciešamību.

| 3. | Saņēmējs apstrādā personas datus tikai nolūkā, kādā tie ir sūtīti.” |
| --- | --- |

3.

Saņēmējs apstrādā personas datus tikai nolūkā, kādā tie ir sūtīti.”

(3)  SEC 871, 14.8.2003. (konsolidēta redakcija).

3

---

IV PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 2/2011

Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) pilnvaras neatkarīgas iekšējās izmeklēšanas veikšanai ES iestādēs

Briselē, 2011. gada 13. jūnijā

Pamatojums

| 1. | Laikraksts “The Sunday Times”2011. gada 20. martā publicēja rakstu ar nosaukumu “EP deputāts apgalvo, ka nopelna vairāk nekā EUR 450 000 gadā, nelegāli pakalpojot klientiem. Viņš ir viens no trim, kuri gatavi ņemt naudu, lai palīdzētu mainīt ES tiesību aktus.” Rakstā izskaidrots, kā reportieri, “izliekoties par lobējošu firmu”, piedāvāja naudu trim Eiropas Parlamenta deputātiem (divos gadījumos līdz EUR 100 000 gadā), lai tiktu veikti grozījumi tiesību aktos, “viņi piekrita to izdarīt” un grozījumi tika iesniegti. Žurnālisti ziņoja par tikšanos EP telpās un ārpus tām, sarunām pa tālruni, e-pastiem, saraksti un rēķinu nosūtīšanu starp viņiem un dažiem deputātiem. Pēc šīs slepenās “The Sunday Times” izmeklēšanas atklāšanas divi no tiem nākamajā dienā nolika deputātu mandātus, bet trešais tika izslēgts no savas grupas (1). |
| --- | --- |

1.

Laikraksts “The Sunday Times”2011. gada 20. martā publicēja rakstu ar nosaukumu “EP deputāts apgalvo, ka nopelna vairāk nekā EUR 450 000 gadā, nelegāli pakalpojot klientiem. Viņš ir viens no trim, kuri gatavi ņemt naudu, lai palīdzētu mainīt ES tiesību aktus.” Rakstā izskaidrots, kā reportieri, “izliekoties par lobējošu firmu”, piedāvāja naudu trim Eiropas Parlamenta deputātiem (divos gadījumos līdz EUR 100 000 gadā), lai tiktu veikti grozījumi tiesību aktos, “viņi piekrita to izdarīt” un grozījumi tika iesniegti. Žurnālisti ziņoja par tikšanos EP telpās un ārpus tām, sarunām pa tālruni, e-pastiem, saraksti un rēķinu nosūtīšanu starp viņiem un dažiem deputātiem. Pēc šīs slepenās “The Sunday Times” izmeklēšanas atklāšanas divi no tiem nākamajā dienā nolika deputātu mandātus, bet trešais tika izslēgts no savas grupas (1).

| 2. | Šā gada 22. martā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) uzsāka iekšējo izmeklēšanu uz šāda juridiskā pamata: “Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. pants saistībā ar Eiropas Parlamenta Eiropas Parlamenta Lēmumu par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu (Eiropas Parlamenta Reglamenta XII pielikums).” |
| --- | --- |

2.

Šā gada 22. martā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) uzsāka iekšējo izmeklēšanu uz šāda juridiskā pamata: “Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. pants saistībā ar Eiropas Parlamenta Eiropas Parlamenta Lēmumu par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu (Eiropas Parlamenta Reglamenta XII pielikums).”

| 3. | 2011. gada 15. aprīlīOLAF ģenerāldirektors Uzraudzības komitejai pieprasīja atzinumu par OLAF izmeklēšanas pilnvarām uzsākt un veikt iekšējo izmeklēšanu iestādēs un ierobežojumiem, kurus rada deputātu privilēģijas un neaizskaramība, jo īpaši deputātu gadījumā par tiesībām tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu rīcībā esošai informācijai un to telpām. |
| --- | --- |

3.

2011. gada 15. aprīlīOLAF ģenerāldirektors Uzraudzības komitejai pieprasīja atzinumu par OLAF izmeklēšanas pilnvarām uzsākt un veikt iekšējo izmeklēšanu iestādēs un ierobežojumiem, kurus rada deputātu privilēģijas un neaizskaramība, jo īpaši deputātu gadījumā par tiesībām tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu rīcībā esošai informācijai un to telpām.

OLAF pilnvaras neatkarīgas iekšējās izmeklēšanas veikšanai

| 4. | Regulas (EK) Nr. 1073/1999 12. pants paredz, ka OLAF ģenerāldirektors nepieņem norādījumus ne no vienas iestādes, pildot savus pienākumus saistībā ar iekšējās izmeklēšanas uzsākšanu un veikšanu. |
| --- | --- |

4.

Regulas (EK) Nr. 1073/1999 12. pants paredz, ka OLAF ģenerāldirektors nepieņem norādījumus ne no vienas iestādes, pildot savus pienākumus saistībā ar iekšējās izmeklēšanas uzsākšanu un veikšanu.

Iekšējā izmeklēšana saistībā ar nelikumīgu rīcību

| 5. | OLAF ir atbildīgs par administratīvās izmeklēšanas iestādēs uzsākšanu un veikšanu, lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kuras ietekmē Eiropas Savienības finanšu intereses.
  Tam ir pilnvaras šajā nolūkā izmeklēt nopietnus jautājumus, kuri attiecas uz profesionālo pienākumu veikšanu, piemēram, ierēdņu nolaidība pienākumu pildīšanā, kas var būt cēlonis disciplinārlietai vai attiecīgā gadījumā krimināllietai vai līdzīgus pārkāpumus pienākumu izpildē, ko izdarījuši iestāžu locekļi (2). |
| --- | --- |

5.

OLAF ir atbildīgs par administratīvās izmeklēšanas iestādēs uzsākšanu un veikšanu, lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kuras ietekmē Eiropas Savienības finanšu intereses.

Tam ir pilnvaras šajā nolūkā izmeklēt nopietnus jautājumus, kuri attiecas uz profesionālo pienākumu veikšanu, piemēram, ierēdņu nolaidība pienākumu pildīšanā, kas var būt cēlonis disciplinārlietai vai attiecīgā gadījumā krimināllietai vai līdzīgus pārkāpumus pienākumu izpildē, ko izdarījuši iestāžu locekļi (2).

| 6. | Uzraudzības komiteja atzīmē, ka OLAF atbildība par iekšējo izmeklēšanu iestādēs ietver visas darbības, kuras saistītas ar vajadzību aizsargāt Kopienas intereses pret nelikumīgu rīcību, kas var būt par pamatu administratīvai lietai vai krimināllietai. |
| --- | --- |

6.

Uzraudzības komiteja atzīmē, ka OLAF atbildība par iekšējo izmeklēšanu iestādēs ietver visas darbības, kuras saistītas ar vajadzību aizsargāt Kopienas intereses pret nelikumīgu rīcību, kas var būt par pamatu administratīvai lietai vai krimināllietai.

| 7. | Šīs darbības ir sīki izklāstītas Eiropas Parlamenta (EP) Lēmumā par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību, kas kaitē Kopienas interesēm, novēršanu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1073/1999 5. apsvērumu un 4. panta 1. punktu.
  Tādas situācijas kā interešu konflikti, pienākums rīkoties godīgi attiecībā uz labumu pieņemšanu, atturēšanās no rīcības vai uzvedības, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt deputāta statusu, vai smagi pārkāpumi ietilpst OLAF izmeklēšanas jomā (3). |
| --- | --- |

7.

Šīs darbības ir sīki izklāstītas Eiropas Parlamenta (EP) Lēmumā par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību, kas kaitē Kopienas interesēm, novēršanu, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1073/1999 5. apsvērumu un 4. panta 1. punktu.

Tādas situācijas kā interešu konflikti, pienākums rīkoties godīgi attiecībā uz labumu pieņemšanu, atturēšanās no rīcības vai uzvedības, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt deputāta statusu, vai smagi pārkāpumi ietilpst OLAF izmeklēšanas jomā (3).

| 8. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka visi šie jautājumi veido daļu no darbībām, kuras, iespējams, ir jau izdarītas, un kā tādas tie ietilpst OLAF izmeklēšanas pilnvarās, kā norādīts EP Reglamenta 10. pantā “Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)”. |
| --- | --- |

8.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka visi šie jautājumi veido daļu no darbībām, kuras, iespējams, ir jau izdarītas, un kā tādas tie ietilpst OLAF izmeklēšanas pilnvarās, kā norādīts EP Reglamenta 10. pantā “Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)”.

Iekšējā izmeklēšana par darbībām, kuras ietekmē ES finanšu intereses

| 9. | Komiteja uzskata, ka krāpšana, korupcija un nelikumīgas darbības, kuras ietekmē “Eiropas Savienības finanšu intereses” ietver tās, kuras pat tad, ja nav tieši saistītas ar Kopienas budžetu, spēj nodarīt kaitējumu Kopienas finanšu interesēm
  plašā nozīmē, negatīvi ietekmējot tās aktīvus (4). |
| --- | --- |

9.

Komiteja uzskata, ka krāpšana, korupcija un nelikumīgas darbības, kuras ietekmē “Eiropas Savienības finanšu intereses” ietver tās, kuras pat tad, ja nav tieši saistītas ar Kopienas budžetu, spēj nodarīt kaitējumu Kopienas finanšu interesēm
  plašā nozīmē, negatīvi ietekmējot tās aktīvus (4).

| 10. | Uzraudzības komiteja piekrīt ģenerāladvokāta secinājumam iepriekšminētajā lietā, ka “attiecīgo aktīvu avots nav izšķirošs (..), visu līdzekļu pareizas izmantošanas nodrošināšana, kas ir Kopienas iestāžu, organizāciju, biroju vai aģentūru rīcībā, ir uzskatāma (..) par daļu no Kopienas finanšu interesēm un tādējādi var būt par priekšmetu pasākumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz EK 280. panta 4. punktu” (5). |
| --- | --- |

10.

Uzraudzības komiteja piekrīt ģenerāladvokāta secinājumam iepriekšminētajā lietā, ka “attiecīgo aktīvu avots nav izšķirošs (..), visu līdzekļu pareizas izmantošanas nodrošināšana, kas ir Kopienas iestāžu, organizāciju, biroju vai aģentūru rīcībā, ir uzskatāma (..) par daļu no Kopienas finanšu interesēm un tādējādi var būt par priekšmetu pasākumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz EK 280. panta 4. punktu” (5).

| 11. | Uzraudzības komiteja atsauc atmiņā tiesas nolēmumus šajā jautājumā, kuros uzskatīja, ka jēdziens “Kopienas finanšu intereses” ir plašāks nekā jēdziens “Kopienas ieņēmumi un izdevumi”: “... tas, ka iestāde, birojs vai aģentūra pastāv, pateicoties EK līgumam, liecina, ka tā bijusi paredzēta, lai veicinātu Eiropas Kopienas mērķu sasniegšanu, un tā atrodas Kopienā, un līdz ar to resursi, kuri ir tās rīcībā saskaņā ar Līgumu, pēc būtības ir konkrētas un tiešas Kopienas finanšu intereses” (6). |
| --- | --- |

11.

Uzraudzības komiteja atsauc atmiņā tiesas nolēmumus šajā jautājumā, kuros uzskatīja, ka jēdziens “Kopienas finanšu intereses” ir plašāks nekā jēdziens “Kopienas ieņēmumi un izdevumi”: “... tas, ka iestāde, birojs vai aģentūra pastāv, pateicoties EK līgumam, liecina, ka tā bijusi paredzēta, lai veicinātu Eiropas Kopienas mērķu sasniegšanu, un tā atrodas Kopienā, un līdz ar to resursi, kuri ir tās rīcībā saskaņā ar Līgumu, pēc būtības ir konkrētas un tiešas Kopienas finanšu intereses” (6).

| 12. | Uzraudzības komiteja uzsver, ka pareiza EP rīcībā esošo līdzekļu izmantošana, lai izpildītu deputāta mandātu: deputātu algas, izdevumu atlīdzība (ceļa izdevumi, tālruņa sarunu izmaksas...), piemaksas utt. pamatojas uz atbilstību Finanšu regulai un uz principu, ka šie līdzekļi ir paredzēti vienīgi tādu darbību finansēšanai, kuras ir saistītas ar deputāta mandātu īstenošanu
   (7), nevis strādāšanu nolūkā, ko nosaka privāti maksājumi. |
| --- | --- |

12.

Uzraudzības komiteja uzsver, ka pareiza EP rīcībā esošo līdzekļu izmantošana, lai izpildītu deputāta mandātu: deputātu algas, izdevumu atlīdzība (ceļa izdevumi, tālruņa sarunu izmaksas...), piemaksas utt. pamatojas uz atbilstību Finanšu regulai un uz principu, ka šie līdzekļi ir paredzēti vienīgi tādu darbību finansēšanai, kuras ir saistītas ar deputāta mandātu īstenošanu
   (7), nevis strādāšanu nolūkā, ko nosaka privāti maksājumi.

Pienākums informēt OLAF un sadarboties ar to

| 13. | Regulas (EK) Nr. 1073/1999 7. panta 1. punktā noteikts, ka iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras nekavējoties nosūta birojam visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas vai korupcijas gadījumiem, vai jebkuru citu nelikumīgu darbību. |
| --- | --- |

13.

Regulas (EK) Nr. 1073/1999 7. panta 1. punktā noteikts, ka iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras nekavējoties nosūta birojam visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas vai korupcijas gadījumiem, vai jebkuru citu nelikumīgu darbību.

| 14. | Uzraudzības komiteja uzsver pamata pienākumu pilnībā sadarboties ar OLAF
  , lai piegādātu visu iestādes un tās locekļu rīcībā esošo informāciju un sniegtu palīdzību izmeklēšanas veikšanai praksē. Viennozīmīga šo pienākumu izpilde ļauj OLAF veikt izmeklēšanu saskaņā ar vienādiem nosacījumiem visās Kopienas iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās (8). Sadarbības trūkums liek apšaubīt to instrumentu ticamību, kurus iestādes pieņēmušas, lai cīnītos pret jebkāda veida krāpšanu, korupciju, nelegālām darbībām vai nelikumīgu rīcību. |
| --- | --- |

14.

Uzraudzības komiteja uzsver pamata pienākumu pilnībā sadarboties ar OLAF
  , lai piegādātu visu iestādes un tās locekļu rīcībā esošo informāciju un sniegtu palīdzību izmeklēšanas veikšanai praksē. Viennozīmīga šo pienākumu izpilde ļauj OLAF veikt izmeklēšanu saskaņā ar vienādiem nosacījumiem visās Kopienas iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās (8). Sadarbības trūkums liek apšaubīt to instrumentu ticamību, kurus iestādes pieņēmušas, lai cīnītos pret jebkāda veida krāpšanu, korupciju, nelegālām darbībām vai nelikumīgu rīcību.

| 15. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka EP Reglamenta noteikumos ietvertie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atvieglotu netraucētu izmeklēšanu, ko veic OLAF, ir stingri jāievēro (9). |
| --- | --- |

15.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka EP Reglamenta noteikumos ietvertie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atvieglotu netraucētu izmeklēšanu, ko veic OLAF, ir stingri jāievēro (9).

Sākotnējās izmeklēšanas posms

| 16. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka sākotnējās izmeklēšanas posmā ir pāragri kategoriski noliegt OLAF pilnvaras izmeklēt apgalvojumus par faktiem jo īpaši lietās saistībā ar apsūdzībām korupcijā un nepareizu rīcību, kuru sarežģītība neļauj pārbaudīt visas nelikumīgās darbības izmeklēšanas sākumā. |
| --- | --- |

16.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka sākotnējās izmeklēšanas posmā ir pāragri kategoriski noliegt OLAF pilnvaras izmeklēt apgalvojumus par faktiem jo īpaši lietās saistībā ar apsūdzībām korupcijā un nepareizu rīcību, kuru sarežģītība neļauj pārbaudīt visas nelikumīgās darbības izmeklēšanas sākumā.

OLAF piekļuve iestāžu telpām: Eiropas Parlamenta deputātu privilēģijas un neaizskaramība

| 17. | Uzraudzības komiteja norāda, ka šo iekšējo izmeklēšanu var veikt vienīgi tad, ja OLAF ir garantēta iekļūšana visās iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru telpās un ja tam pieejama visa to informācija un dokumentācija. Šādas galvenās pilnvaras OLAF ģenerāldirektoram ir jāīsteno pilnīgi neatkarīgi, un iestāžu drošības birojiem jāpalīdz OLAF tās praktiski veikt (10). |
| --- | --- |

17.

Uzraudzības komiteja norāda, ka šo iekšējo izmeklēšanu var veikt vienīgi tad, ja OLAF ir garantēta iekļūšana visās iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru telpās un ja tam pieejama visa to informācija un dokumentācija. Šādas galvenās pilnvaras OLAF ģenerāldirektoram ir jāīsteno pilnīgi neatkarīgi, un iestāžu drošības birojiem jāpalīdz OLAF tās praktiski veikt (10).

| 18. | OLAF veic administratīvu izmeklēšanu iestādēs, kas jāveic saskaņā ar Līgumu noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Protokolu par privilēģijām un imunitāti. OLAF
  ir tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru informācijai un telpām. Tam ir tiesības pārbaudīt iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru grāmatvedības pārskatus. OLAF var saņemt jebkura dokumenta kopijas vai izrakstus vai arī jebkura informācijas nesēja saturu, kas ir iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru rīcībā, un vajadzības gadījumā uzņemties šādu dokumentu vai informācijas glabāšanu, lai nodrošinātos pret to zaudējuma iespēju (11). |
| --- | --- |

18.

OLAF veic administratīvu izmeklēšanu iestādēs, kas jāveic saskaņā ar Līgumu noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Protokolu par privilēģijām un imunitāti. OLAF
  ir tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru informācijai un telpām. Tam ir tiesības pārbaudīt iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru grāmatvedības pārskatus. OLAF var saņemt jebkura dokumenta kopijas vai izrakstus vai arī jebkura informācijas nesēja saturu, kas ir iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru rīcībā, un vajadzības gadījumā uzņemties šādu dokumentu vai informācijas glabāšanu, lai nodrošinātos pret to zaudējuma iespēju (11).

| 19. | Eiropas Savienības protokolā par privilēģijām un imunitāti ir iekļauti vairāki noteikumi par Eiropas Parlamenta deputātu privilēģijām un imunitāti (7. –9. pants), proti, ka deputātus nedrīkst pakļaut nekāda veida izmeklēšanai, aizturēšanai vai tiesvedībai attiecībā uz viņu paustajiem viedokļiem vai balsojumu, ko tie veikuši, pildot savus pienākumus. Tomēr uz imunitāti nevar pretendēt, ja tiek konstatēts, ka deputāts izdara likumpārkāpumu. |
| --- | --- |

19.

Eiropas Savienības protokolā par privilēģijām un imunitāti ir iekļauti vairāki noteikumi par Eiropas Parlamenta deputātu privilēģijām un imunitāti (7. –9. pants), proti, ka deputātus nedrīkst pakļaut nekāda veida izmeklēšanai, aizturēšanai vai tiesvedībai attiecībā uz viņu paustajiem viedokļiem vai balsojumu, ko tie veikuši, pildot savus pienākumus. Tomēr uz imunitāti nevar pretendēt, ja tiek konstatēts, ka deputāts izdara likumpārkāpumu.

| 20. | Uzraudzības komiteja norāda, ka šajā jautājumā pirmās instances tiesa nosprieda, ka “Protokols attiecas uz Parlamenta deputātiem tikai vispārējā veidā un nav neviena noteikuma, kas skaidri regulē iekšējo izmeklēšanu Parlamentā (...). Kā Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs varēja novērot 107. punktā rīkojumā Rothley un citi pret Parlamentu, nevar izslēgt risku a priori, ka, veicot izmeklēšanu, birojs [OLAF] varētu veikt darbības, kas kaitētu imunitātei, kura ir visiem Parlamenta deputātiem. Tomēr, ja tas notiktu, jebkurš Parlamenta deputāts, kurš saskaras ar šādu darbību un uzskata, ka tā viņam kaitē, var izmantot tiesisko aizsardzību un Līgumā paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus” (12). |
| --- | --- |

20.

Uzraudzības komiteja norāda, ka šajā jautājumā pirmās instances tiesa nosprieda, ka “Protokols attiecas uz Parlamenta deputātiem tikai vispārējā veidā un nav neviena noteikuma, kas skaidri regulē iekšējo izmeklēšanu Parlamentā (...). Kā Pirmās instances tiesas priekšsēdētājs varēja novērot 107. punktā rīkojumā Rothley un citi pret Parlamentu, nevar izslēgt risku a priori, ka, veicot izmeklēšanu, birojs [OLAF] varētu veikt darbības, kas kaitētu imunitātei, kura ir visiem Parlamenta deputātiem. Tomēr, ja tas notiktu, jebkurš Parlamenta deputāts, kurš saskaras ar šādu darbību un uzskata, ka tā viņam kaitē, var izmantot tiesisko aizsardzību un Līgumā paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus” (12).

| 21. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka tā ir jutīga joma, attiecībā uz kuru ir vērts iepazīties ar ģenerāladvokāta viedokli lietā C-167/02: “Attiecībā uz OLAF pasākumiem iekšējās izmeklēšanas laikā, lai gan ir grūti īsi izteikties par turpmāko procesu pieņemamību, man šķiet iespējams, ka, ņemot vērā Pirmās instances tiesas un citu lietas dalībnieku ierosināto, Parlamenta deputātiem, kuri uzskata, ka viņu tiesības ir pārkāptas, varētu būt dažādas iespējas uzsākt tiesvedību. Komisija norāda uz vairākiem tiesību aktiem, kurus šādā veidā varētu apstrīdēt: OLAF direktora lēmumu sākt iekšēju izmeklēšanu, kā noteikts minētās regulas 5. panta otrajā daļā; dažādus OLAF pasākumus izmeklēšanas gaitā, tostarp lēmumu piekļūt birojam, lai izņemtu dokumentus, vai prasīt mutisku informāciju, kā arī tiešu vai netiešu vienošanos ar attiecīgo iestādi.
  Man tomēr šķiet, ka vajadzība rīkoties diskrēti un ātri, atklājot krāpšanu, nenovēršami ir saistīta ar zināmu risku. Turklāt būtu jāņem vērā, ka apstrīdētajā pasākumā ir ietverti noteikumi, kas paredzēti, lai mazinātu risku. Tādējādi lēmuma projekta 5. pants prasa, lai deputāti tiktu ātri informēti par viņu saistību ar izmeklēšanu, ja vien tas nekaitē izmeklēšanai. Šis pants aizliedz arī nosaukt deputātus OLAF secinājumos, tos iepriekš neuzklausot, izņemot, ciktāl dalībvalstu izmeklēšanas procedūras prasa pilnīgu slepenību” (13). |
| --- | --- |

21.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka tā ir jutīga joma, attiecībā uz kuru ir vērts iepazīties ar ģenerāladvokāta viedokli lietā C-167/02: “Attiecībā uz OLAF pasākumiem iekšējās izmeklēšanas laikā, lai gan ir grūti īsi izteikties par turpmāko procesu pieņemamību, man šķiet iespējams, ka, ņemot vērā Pirmās instances tiesas un citu lietas dalībnieku ierosināto, Parlamenta deputātiem, kuri uzskata, ka viņu tiesības ir pārkāptas, varētu būt dažādas iespējas uzsākt tiesvedību. Komisija norāda uz vairākiem tiesību aktiem, kurus šādā veidā varētu apstrīdēt: OLAF direktora lēmumu sākt iekšēju izmeklēšanu, kā noteikts minētās regulas 5. panta otrajā daļā; dažādus OLAF pasākumus izmeklēšanas gaitā, tostarp lēmumu piekļūt birojam, lai izņemtu dokumentus, vai prasīt mutisku informāciju, kā arī tiešu vai netiešu vienošanos ar attiecīgo iestādi.

Man tomēr šķiet, ka vajadzība rīkoties diskrēti un ātri, atklājot krāpšanu, nenovēršami ir saistīta ar zināmu risku. Turklāt būtu jāņem vērā, ka apstrīdētajā pasākumā ir ietverti noteikumi, kas paredzēti, lai mazinātu risku. Tādējādi lēmuma projekta 5. pants prasa, lai deputāti tiktu ātri informēti par viņu saistību ar izmeklēšanu, ja vien tas nekaitē izmeklēšanai. Šis pants aizliedz arī nosaukt deputātus OLAF secinājumos, tos iepriekš neuzklausot, izņemot, ciktāl dalībvalstu izmeklēšanas procedūras prasa pilnīgu slepenību” (13).

| 22. | Komiteja uzskata, ka OLAF būtu jārīkojas, uzmanīgi ņemot vērā šos noteikumus un rūpīgi izvērtējot risku katrā atsevišķā gadījumā, kā arī veicamā pasākuma samērīgumu. |
| --- | --- |

22.

Komiteja uzskata, ka OLAF būtu jārīkojas, uzmanīgi ņemot vērā šos noteikumus un rūpīgi izvērtējot risku katrā atsevišķā gadījumā, kā arī veicamā pasākuma samērīgumu.

| 23. | Uzraudzības komiteja atgādina, ka tiesa konstatēja, ka lietā T-17/00 noteikumi “attiecībā uz sadarbību ar OLAF vai par informācijas sniegšanu tai, ir paredzēti (neatkarīgi no to konkrētās darbības), lai uzliktu pienākumus Parlamenta deputātiem, lai jebkurā gadījumā tas, pirmkārt, būtu deputātu ziņā, vai nu darboties, ievērojot šos pienākumus, vai nepildīt tos, ja viņi ir pārliecināti, ka viņu ziņā ir tā darīt, nepārkāpjot Kopienas tiesību aktus. Ja konkrētā gadījumā viens no Parlamenta deputātiem pieņem šo pieeju, visi turpmākie pasākumi, kurus Parlaments veic attiecībā uz šo deputātu un viņam neizdevīgi, principā ir pakļauti izskatīšanai tiesā.” (14)

  Attiecībā uz dažādajiem pasākumiem, kurus OLAF varētu veikt, īstenojot savas izmeklēšanas pilnvaras, tiesa ņēma vērā risku, ka OLAF varētu veikt darbības, kas kaitētu imunitātei, kura ir visiem Eiropas Parlamenta deputātiem, un atgādināja, ka iestāžu aktu likumības pārbaude ir uzticēta Kopienas tiesām (15). |
| --- | --- |

23.

Uzraudzības komiteja atgādina, ka tiesa konstatēja, ka lietā T-17/00 noteikumi “attiecībā uz sadarbību ar OLAF vai par informācijas sniegšanu tai, ir paredzēti (neatkarīgi no to konkrētās darbības), lai uzliktu pienākumus Parlamenta deputātiem, lai jebkurā gadījumā tas, pirmkārt, būtu deputātu ziņā, vai nu darboties, ievērojot šos pienākumus, vai nepildīt tos, ja viņi ir pārliecināti, ka viņu ziņā ir tā darīt, nepārkāpjot Kopienas tiesību aktus. Ja konkrētā gadījumā viens no Parlamenta deputātiem pieņem šo pieeju, visi turpmākie pasākumi, kurus Parlaments veic attiecībā uz šo deputātu un viņam neizdevīgi, principā ir pakļauti izskatīšanai tiesā.” (14)

Attiecībā uz dažādajiem pasākumiem, kurus OLAF varētu veikt, īstenojot savas izmeklēšanas pilnvaras, tiesa ņēma vērā risku, ka OLAF varētu veikt darbības, kas kaitētu imunitātei, kura ir visiem Eiropas Parlamenta deputātiem, un atgādināja, ka iestāžu aktu likumības pārbaude ir uzticēta Kopienas tiesām (15).

| 24. | Komiteja uzskata, ka iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām (kuras nav “attiecīgā persona”OLAF izmeklēšanā) ir pilnībā jāsadarbojas ar OLAF un jāatturas no pasākumiem, kuri kavē OLAF izmeklēšanu.
  Uzraudzības komiteja uzskata, ka, kavējot OLAF īstenot šo galveno izmeklēšanas darbību saskaņā ar to, kā kāda iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra interpretē OLAF pilnvaras, ir OLAF neatkarīgās izmeklēšanas ierobežojums. |
| --- | --- |

24.

Komiteja uzskata, ka iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām (kuras nav “attiecīgā persona”OLAF izmeklēšanā) ir pilnībā jāsadarbojas ar OLAF un jāatturas no pasākumiem, kuri kavē OLAF izmeklēšanu.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka, kavējot OLAF īstenot šo galveno izmeklēšanas darbību saskaņā ar to, kā kāda iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra interpretē OLAF pilnvaras, ir OLAF neatkarīgās izmeklēšanas ierobežojums.

| 25. | Uzraudzības komiteja iesaka OLAF stingri ievērot reglamentu un pašreizējo tiesu praksi šajā jomā. |
| --- | --- |

25.

Uzraudzības komiteja iesaka OLAF stingri ievērot reglamentu un pašreizējo tiesu praksi šajā jomā.

---

(1)  Raksts laikrakstā “The Sunday Times”, 2011. gada 20. martā.

1

The Sunday Times

(2)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 1. pants.

2

(3)  Sk. EP Reglamenta 10. pantu, 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīguma 2., 3. un 4. apsvērumu un 1999. gada 18. novembra EP Lēmumu par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu, kā arī Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 11., 12., 13., 14., 16., 17. un 22. pantu.

3

(4)  Ģenerāladvokāta Jacobs atzinuma lietā C-11/00 Komisija pret ECB 118. punkts.

4

Jacobs

Komisija pret ECB

(5)  Pašreizējā Līguma par Eiropas Savienību 325. pants. Sk. lietu C-11/00, ģenerāladvokāta Jacobs atzinuma 118. punktu.

5

Jacobs

(6)  Sk. lietas C-11/00 Komisija pret ECB un C-15/00 Komisija pret EIB.

6

00 Komisija pret ECB

Komisija pret EIB

(7)  Sk. 2005. gada 28. septembra EP lēmuma EP deputātu nolikumu (9. un 10. pants), 2008. gada 19. maija un 9. jūlija lēmumus par īstenošanas pasākumiem attiecībā uz EP deputātu nolikumu, kā arī turpmākos lēmumus, ar ko groza minētos īstenošanas pasākumus (10., 25., 28., 32., 61., 62., 66., 67., 68. ... pants), un 2011. gada marta Eiropas Parlamenta Reglamentu (9. un 10. noteikums).

7

(8)  Sk. 3. pantu “Drošības dienesta palīdzība”“Pēc Biroja direktora lūguma Eiropas Parlamenta drošības dienests palīdz Birojam praktiski veikt izmeklēšanu” un 1999. gada 18. novembra EP lēmuma 6. apsvērumu.

8

Drošības dienesta palīdzība

(9)  Sk. EP Reglamenta 10. pantu un EP Lēmumu par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu (1999. gada 18. novembris).

9

(10)  Sk. Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. apsvērumu un Iestāžu nolīguma un katras iestādes attiecīgo lēmumu 3. pantu.

10

(11)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. pants.

11

(12)  Sk. lietu T-17/00, Willi Rothley un citi pret Eiropas Parlamentu, 2002. gada 26. februāra sprieduma 72. un 73. punktu.

12

Willi Rothley un citi pret Eiropas Parlamentu

(13)  Sk. ģenerāladvokāta Jacobs atzinumu lietā C-167/02 P, Willi Rothley un citi pret Eiropas Parlamentu 56.–61. punktu.

13

Jacobs

Willi Rothley un citi pret Eiropas Parlamentu

(14)  Sk. lietas C-167/02 P 49. punktu

14

(15)  Sk. lietas C-167/02 P 46., 50. un 51. punktu

15

---

V PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 3/2011

OLAF provizoriskais budžeta projekts 2012. gadam

Briselē, 2011. gada 14. jūlijā

OLAF Uzraudzības komiteja 2011. gada 16. martā un 10. maijā izskatīja OLAF provizorisko budžeta projektu 2012. gadam un pieņēma šādu atzinumu.

a)   
  OLAF administratīvā neatkarība no Komisijas

OLAF budžeta priekšlikumā 2012. gadam ir pilnībā ievērots Komisijas lūgums visos Komisijas dienestos 2012. gadā īstenot nulles pieauguma politiku. Tomēr Uzraudzības komiteja tika informēta, ka Komisija nesen ieviesa prasību vēl papildus samazināt budžetu, lai rastu risinājumu paredzamajām grūtībām sarunās par 2012. gada budžetu, nosakot, ka OLAF budžeta priekšlikuma projektā jāpiemēro samazinājumi 1,47 % (857 000 euro) apmērā. Šie samazinājumi salīdzinājumā ar OLAF sākotnējo priekšlikumu tiktu veikti šādās jomās:

| — | 75 000 (2,8 %) attiecībā uz ārējiem darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

75 000 (2,8 %) attiecībā uz ārējiem darbiniekiem,

| — | 159 000 (4,8 %) attiecībā uz citiem pārvaldības izdevumiem (proti, komandējumu izmaksām), |
| --- | --- |

—

159 000 (4,8 %) attiecībā uz citiem pārvaldības izdevumiem (proti, komandējumu izmaksām),

| — | 587 000 (4,9 %) attiecībā uz ēkām un ar tām saistītām izmaksām, |
| --- | --- |

—

587 000 (4,9 %) attiecībā uz ēkām un ar tām saistītām izmaksām,

| — | 36 000 (2,25 %) attiecībā uz krāpšanas apkarošanas pasākumu finansēšanu. |
| --- | --- |

—

36 000 (2,25 %) attiecībā uz krāpšanas apkarošanas pasākumu finansēšanu.

Kaut arī Uzraudzības komiteja izprot politisko realitāti, ar kādu pašreizējā sarežģītajā ekonomiskajā vidē saskaras ES, un no tās izrietošo nepieciešamību ES iestādēm veikt papildu pasākumus, lai panāktu ietaupījumus visās administratīvo izdevumu jomās, tomēr Uzraudzības komiteja vēlētos paust bažas par ierosinātajiem budžeta papildu samazinājumiem. Jo īpaši bažas rada budžeta pozīcijas, kas attiecas uz darbinieku pārvaldību (A3 01 02), jo tām būtu tieša ietekme uz OLAF izmeklēšanas veikšanu. Uzraudzības komiteja apšauba ierosinātos samazinājumus budžeta pozīcijās, kas attiecas uz OLAF operatīvajām darbībām. OLAF ir izmeklēšanas dienests, un tieši finanšu krīzes laikā tam būtu jāveic pastiprināta kontrole gan pār izdevumiem, gan ieņēmumiem. OLAF uzskata, ka Komisijas ierosinātajiem izdevumu samazinājumiem būtu šāda ietekme uz darbības departamentiem:

| — | tiktu pārtraukti pieci vai vairāk līgumdarbinieku līgumi, |
| --- | --- |

—

tiktu pārtraukti pieci vai vairāk līgumdarbinieku līgumi,

| — | tiktu izbeigti divi pagaidu darbinieki līgumi, |
| --- | --- |

—

tiktu izbeigti divi pagaidu darbinieki līgumi,

| — | aizkavētos darbā pieņemšanas procesa sākšana, lai nomainītu B un C direktorātu direktorus, |
| --- | --- |

—

aizkavētos darbā pieņemšanas procesa sākšana, lai nomainītu B un C direktorātu direktorus,

| — | papildus tam aizkavētos pagaidu darbinieku pārklasificēšanas pasākumi, kas lielākoties attiecas uz operatīvo vienību izmeklētājiem galvenokārt augstākajās amata pakāpēs. |
| --- | --- |

—

papildus tam aizkavētos pagaidu darbinieku pārklasificēšanas pasākumi, kas lielākoties attiecas uz operatīvo vienību izmeklētājiem galvenokārt augstākajās amata pakāpēs.

Konkrēti, Uzraudzības komiteja vēlētos norādīt, ka OLAF izmeklēšanas funkciju neatkarības stiprināšanas nolūkā Regula (EK) Nr. 1073/1999 skaidri piešķir OLAF ģenerāldirektoram kā kredītrīkotājam vienpersonisku atbildību par budžeta projekta sagatavošanu pēc apspriešanās ar Uzraudzības komiteju. Turklāt Komisija 1999. gadā vēl vairāk stiprināja OLAF budžeta autonomijas principu (1), izveidojot īpašu OLAF budžeta pozīciju.

Turklāt, kaut arī OLAF ir administratīvi pievienots Komisijai, tam neapšaubāmi jābūt pilnīgi neatkarīgam operatīvo darbību veikšanā, un tāpēc tam jāpiešķir pietiekami resursi izmeklēšanas spēju nodrošināšanai. Tāpēc OLAF finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, kas tam nepieciešami uzdevumu veikšanai, arī turpmāk jāpiešķir vismaz tādā pašā apmērā, par kādu iepriekšējās sarunās par budžetu tika panākta vienošanās attiecībā uz personāla kapacitāti. Uzraudzības komiteja uzskata, ka Komisijai būtu jāievēro budžeta autonomijas princips, jo OLAF nav ierosinājis nekādu budžeta pieaugumu attiecībā pret pieņemto 2011. gada budžetu. Ja, neraugoties uz iepriekš teikto, tiktu veikts samazinājums tādā apmērā, kādu ierosinājusi Komisija, OLAF būtu skaidri jāatļauj pēc saviem ieskatiem izlemt, kādus samazinājumus attiecināt uz kurām budžeta daļām.

Apkopojot iepriekš teikto, Uzraudzības komiteja stingri iebilst pret Komisijas nostāju budžeta apspriešanas laikā.

Ieteikumi.

| — | Uzraudzības komiteja atbalsta OLAF 2012. gada budžeta projekta priekšlikumu, kurā nav paredzēts administratīvo izmaksu pieaugums. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja atbalsta OLAF 2012. gada budžeta projekta priekšlikumu, kurā nav paredzēts administratīvo izmaksu pieaugums.

| — | Uzraudzības komiteja stingri iestājas pret papildu ietaupījumiem attiecībā uz personāla izmaksām, kuri Komisijai būtu vēlreiz jāapsver, lai nepieļautu negatīvu ietekmi uz OLAF veikto lietu izskatīšanu. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības komiteja stingri iestājas pret papildu ietaupījumiem attiecībā uz personāla izmaksām, kuri Komisijai būtu vēlreiz jāapsver, lai nepieļautu negatīvu ietekmi uz OLAF veikto lietu izskatīšanu.

| — | Ja papildu ietaupījumi tomēr tiktu piemēroti, Uzraudzības komiteja iesaka ļaut OLAF ģenerāldirektoram tos attiecināt uz budžeta pozīcijām pēc saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

—

Ja papildu ietaupījumi tomēr tiktu piemēroti, Uzraudzības komiteja iesaka ļaut OLAF ģenerāldirektoram tos attiecināt uz budžeta pozīcijām pēc saviem ieskatiem.

b)   
  OLAF darbības neatkarība un cilvēkresursu pārvaldība

Uz personālu attiecinātās pozīcijas OLAF budžeta projektā veido gandrīz 70 % no kopējiem administratīvajiem izdevumiem. Šī iemesla dēļ Uzraudzības komiteja vēlētos vēlreiz uzsvērt nepieciešamību labāk izstrādāt cilvēkresursu politiku, ieviešot stratēģiju, kurā būtu atspoguļotas vadības noteiktās darbības prioritātes.

Kā jau ticis uzsvērts iepriekšējos Uzraudzības komitejas atzinumos par budžetu, cilvēkresursu pārvaldība ir galvenā izmeklēšanas atbalsta funkcija, un tai būtu jākalpo kā izmeklēšanas darba efektivitātes balstam. Trūkstot skaidri noteiktai stratēģijai šajā jomā, Uzraudzības komitejai ir grūti izstrādāt atzinumu par administratīvo budžeta resursu efektīvu izmantojumu.

Uzraudzības komiteja nesaprot, kādēļ sešu gadu laikā Eiropas Komisija vēl nav veikusi nekādus pasākumus, lai pārklasificētu visus OLAF pagaidu darbiniekus. Šāda iespēja pastāv kopš 2005. gada jūnija, un Uzraudzības komiteja to ir vairākkārtīgi minējusi OLAF augstākā līmeņa vadībai. Uzraudzības komiteja pauž nopietnas bažas par šādu situāciju.

Uzraudzības komiteja vēlas, lai tiktu labāk noteikta cilvēkresursu politika, jo tas stiprinātu OLAF izmeklēšanas funkciju un līdz ar to OLAF darbības neatkarību, efektīvāk pārvaldot izmeklēšanas.

Ieteikums.

| — | OLAF būtu jāizstrādā cilvēkresursu stratēģija, pamatojoties uz skaidri noteiktu politiku, par ko vadībai jāvienojas. |
| --- | --- |

—

OLAF būtu jāizstrādā cilvēkresursu stratēģija, pamatojoties uz skaidri noteiktu politiku, par ko vadībai jāvienojas.

| — | Visi OLAF pagaidu darbinieki būtu atbilstīgi jāpārklasificē. |
| --- | --- |

—

Visi OLAF pagaidu darbinieki būtu atbilstīgi jāpārklasificē.

c)   Uzraudzības komitejas budžets un Sekretariāta darbinieki

Uzraudzības komiteja apstiprina savu nostāju, ka 2012. gada budžeta projektā jāparedz astoņi sekretariāta darbinieki (pieci AD līmeņa ierēdņi un trīs AST līmeņa ierēdņi). Tas ļautu Uzraudzības komitejai pildīt tai piešķirtās juridiskās pilnvaras pilnīgi neatkarīgi. Kopumā astoņas Sekretariātam pieprasītās amata vietas atbilst tam, ko Uzraudzības komiteja bija prasījusi iepriekš. Turklāt svarīgi, lai Uzraudzības komiteja spētu pildīt savas uzraudzības un kontroles funkcijas, kuras tai uzticējušas visas trīs iestādes. Tādēļ Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek saglabāts pašreizējais Uzraudzības komitejas Sekretariāta darbinieku skaits.

Ieteikumi.

| — | 2012. gada budžeta projektā paredzēt astoņus darbiniekus Uzraudzības komitejas Sekretariātam. |
| --- | --- |

—

2012. gada budžeta projektā paredzēt astoņus darbiniekus Uzraudzības komitejas Sekretariātam.

d)   secinājums

Uzraudzības komiteja atbalsta OLAF budžeta priekšlikumu 2012. gadam, tomēr stingri iebilst pret samazinājumiem un Eiropas Komisijas izteiktajiem priekšlikumiem. Tādēļ Uzraudzības komiteja sniedz negatīvu atzinumu par Eiropas Komisijas priekšlikuma projektu OLAF 2012. gada budžeta projektam.

---

(1)  Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF).

1

(OLAF)

---

VI PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 4/2011

par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999

Briselē, 2011. gada 20. septembrī.

SATURS

| 1. | IEVADS |
| --- | --- |

1.

| 2. | IZMEKLĒŠANAS EFEKTIVITĀTES UN LIETDERĪBAS NOSTIPRINĀŠANA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | OLAF uzdevuma precizēšana |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Izmeklēšanas ilguma saīsināšana |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Izmeklēšanas ilguma saīsināšana, ko veic OLAF |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Izmeklēšanas ilguma uzraudzība |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Sadarbības uzlabošana un informācijas apmaiņa starp iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | OLAF sniegtā informācija iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Turpmākie pasākumi, ko iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras veic, pamatojoties uz OLAF ieteikumiem |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | OLAF piekļuve iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru rīcībā esošajai informācijai |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Sadarbības uzlabošana un informācijas apmaiņa ar dalībvalstīm |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Dalībvalstu operatīvā palīdzība |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Informācijas nosūtīšana dalībvalstīm, ko veic OLAF |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Turpmākie pasākumi, ko dalībvalstis veic, pamatojoties uz OLAF ieteikumiem |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.5. | Sadarbības veicināšana starp OLAF un Eiropolu, Eurojust, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām |
| --- | --- |

2.5.

| 3. | OLAF PĀRSKATATBILDĪBAS PALIELINĀŠANA |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Procesuālo tiesību nostiprināšana |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kontroles procedūras ieviešana |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Vajadzība veikt izmeklēšanas likumības regulāru kontroli |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Vajadzība ieviest sūdzību izskatīšanas mehānismu |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Reglamenta pieņemšana |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | OLAF NEATKARĪBAS NOSTIPRINĀŠANA |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Uzraudzības komitejas uzdevuma precizēšana |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | UK uzdevums |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Atbalsts UK |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Ģenerāldirektora uzdevuma precizēšana |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Pilnvaru deleģēšana un vietnieku pārstāvība |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Iekšējā struktūra, ar kuru jāapspriežas ĢD |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.3. | Viedokļu apmaiņas ieviešana |
| --- | --- |

4.3.

1.   IEVADS

| 1. | Uzraudzības komiteja (UK) ir gandarīta saņemt grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999. Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus ieviest praksē Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu un Komisijas ieceri nostiprināt OLAF efektivitāti, lietderību un pārskatatbildību, vienlaikus saglabājot tā neatkarību izmeklēšanas jomā. Tomēr UK iesaka, ka par dažiem reformas aspektiem būtu lietderīgi sniegt papildu skaidrojumu un veikt dažus grozījumus. |
| --- | --- |

1.

Uzraudzības komiteja (UK) ir gandarīta saņemt grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999. Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus ieviest praksē Regulas (EK) Nr. 1073/1999 reformu un Komisijas ieceri nostiprināt OLAF efektivitāti, lietderību un pārskatatbildību, vienlaikus saglabājot tā neatkarību izmeklēšanas jomā. Tomēr UK iesaka, ka par dažiem reformas aspektiem būtu lietderīgi sniegt papildu skaidrojumu un veikt dažus grozījumus.

| 2. | UK ir izanalizējusi priekšlikumus gan pārskatītajam tekstam, ko sagatavojusi Komisija (1), gan tam, ko grozījusi Padome (2), vienlaicīgi izanalizējot arī Eiropas Parlamenta rezolūciju (3). Turklāt UK ir ņēmusi vērā savus iepriekšējos atzinumus par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 (4) reformu kopā ar Eiropas Revīzijas palātas atzinumu (5) un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu (6). Šis atzinums atbilst mērķiem, ko Eiropas Komisija izvirzījusi savā 2011. gada 17. marta grozītajā priekšlikumā. |
| --- | --- |

2.

UK ir izanalizējusi priekšlikumus gan pārskatītajam tekstam, ko sagatavojusi Komisija (1), gan tam, ko grozījusi Padome (2), vienlaicīgi izanalizējot arī Eiropas Parlamenta rezolūciju (3). Turklāt UK ir ņēmusi vērā savus iepriekšējos atzinumus par Regulas (EK) Nr. 1073/1999 (4) reformu kopā ar Eiropas Revīzijas palātas atzinumu (5) un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu (6). Šis atzinums atbilst mērķiem, ko Eiropas Komisija izvirzījusi savā 2011. gada 17. marta grozītajā priekšlikumā.

2.   IZMEKLĒŠANAS EFEKTIVITĀTES UN LIETDERĪBAS NOSTIPRINĀŠANA

2.1.   
  OLAF uzdevuma precizēšana

| 3. | UK norāda, ka jēdziens “administratīvā izmeklēšana”, kas izklāstīts pašreiz spēkā esošajā regulā (7), attiecas gan uz izmeklēšanu iestāžu iekšienē, gan uz ārēju izmeklēšanu saistībā ar uzņēmējiem. Pieredze liecina, ka šis divdalījums bieži vien ir izrādījies mākslīgs un mulsinošs. Patiešām, ja uzņēmējs ir izmantojis nepamatotas priekšrocības, tas varēja būt kādas personas darbību rezultātā, kurai piemērojami Civildienesta noteikumi. Tāpēc ir nepieciešams precizēt jaunās regulas 1. pantu, norādot, ka OLAF tika izveidots, lai veiktu administratīvu izmeklēšanu – iekšēju, ārēju vai abējādu. Būtu jāņem vērā, ka viens no OLAF uzdevumiem ir arī darbību koordinēšana starp dalībvalstu (DV) kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

3.

UK norāda, ka jēdziens “administratīvā izmeklēšana”, kas izklāstīts pašreiz spēkā esošajā regulā (7), attiecas gan uz izmeklēšanu iestāžu iekšienē, gan uz ārēju izmeklēšanu saistībā ar uzņēmējiem. Pieredze liecina, ka šis divdalījums bieži vien ir izrādījies mākslīgs un mulsinošs. Patiešām, ja uzņēmējs ir izmantojis nepamatotas priekšrocības, tas varēja būt kādas personas darbību rezultātā, kurai piemērojami Civildienesta noteikumi. Tāpēc ir nepieciešams precizēt jaunās regulas 1. pantu, norādot, ka OLAF tika izveidots, lai veiktu administratīvu izmeklēšanu – iekšēju, ārēju vai abējādu. Būtu jāņem vērā, ka viens no OLAF uzdevumiem ir arī darbību koordinēšana starp dalībvalstu (DV) kompetentajām iestādēm.

| 4. | UK atzinīgi vērtē centienus teksta 2. pantā definēt dažus jēdzienus, piemēram, “administratīva izmeklēšana”, “iesaistītā persona” un “Civildienesta noteikumi”. Pat ja šie centieni būtu noderīgi, tie tik un tā ir ierobežoti, jo būtu vajadzējis definēt arī daudzus citus jēdzienus, kas attiecas uz krāpšanas apkarošanu, piemēram, “ES finanšu intereses” vai “korupcija”, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 1073/1999. Šis uzdevums būs pabeigts tikai tad, kad likumdevējs būs konsolidējis visu krāpšanas apkarošanas jomā pieņemto ES tiesību aktu tekstus. |
| --- | --- |

4.

UK atzinīgi vērtē centienus teksta 2. pantā definēt dažus jēdzienus, piemēram, “administratīva izmeklēšana”, “iesaistītā persona” un “Civildienesta noteikumi”. Pat ja šie centieni būtu noderīgi, tie tik un tā ir ierobežoti, jo būtu vajadzējis definēt arī daudzus citus jēdzienus, kas attiecas uz krāpšanas apkarošanu, piemēram, “ES finanšu intereses” vai “korupcija”, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 1073/1999. Šis uzdevums būs pabeigts tikai tad, kad likumdevējs būs konsolidējis visu krāpšanas apkarošanas jomā pieņemto ES tiesību aktu tekstus.

| 5. | UK ar nožēlu jāatzīst, ka OLAF kompetence veikt izmeklēšanu nav skaidri definēta, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanu iestāžu, organizāciju, biroju vai aģentūru iekšienē. Grozītā priekšlikuma 1. panta formulējumā OLAF kompetencē nav iekļauti gadījumi, kam nav ietekmes uz ES finanšu interesēm (8). Tomēr UK norāda, ka citi tiesību akti, kas joprojām ir spēkā, pilnvaro OLAF veikt iekšēju izmeklēšanu jautājumos, kas ir ārpus ES finanšu interešu aizsardzības jomas (9). Turklāt nesen gūtā pieredze liecina, ka ir vajadzīgi skaidri definēti noteikumi par izmeklēšanu iestāžu iekšienē attiecībā uz iespējamu nopietnu pārkāpumu, ko pieļāvušas personas, uz kurām neattiecas Civildienesta noteikumi, un kam var būt ietekme uz ES finanšu interesēm, bet kas var arī būt cēlonis disciplinārlietai vai krimināllietai. Krāpšanas apkarošanas jomā pieņemto tiesību aktu konsolidācija būtu varējusi novērst šādas neatbilstības vai trūkumus pašlaik spēkā esošajos tekstos. UK uzskata, ka, tā kā šāda konsolidācija diemžēl nav notikusi, OLAF kompetences definīcija grozītajā priekšlikumā ir jāprecizē vēl sīkāk. |
| --- | --- |

5.

UK ar nožēlu jāatzīst, ka OLAF kompetence veikt izmeklēšanu nav skaidri definēta, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanu iestāžu, organizāciju, biroju vai aģentūru iekšienē. Grozītā priekšlikuma 1. panta formulējumā OLAF kompetencē nav iekļauti gadījumi, kam nav ietekmes uz ES finanšu interesēm (8). Tomēr UK norāda, ka citi tiesību akti, kas joprojām ir spēkā, pilnvaro OLAF veikt iekšēju izmeklēšanu jautājumos, kas ir ārpus ES finanšu interešu aizsardzības jomas (9). Turklāt nesen gūtā pieredze liecina, ka ir vajadzīgi skaidri definēti noteikumi par izmeklēšanu iestāžu iekšienē attiecībā uz iespējamu nopietnu pārkāpumu, ko pieļāvušas personas, uz kurām neattiecas Civildienesta noteikumi, un kam var būt ietekme uz ES finanšu interesēm, bet kas var arī būt cēlonis disciplinārlietai vai krimināllietai. Krāpšanas apkarošanas jomā pieņemto tiesību aktu konsolidācija būtu varējusi novērst šādas neatbilstības vai trūkumus pašlaik spēkā esošajos tekstos. UK uzskata, ka, tā kā šāda konsolidācija diemžēl nav notikusi, OLAF kompetences definīcija grozītajā priekšlikumā ir jāprecizē vēl sīkāk.

| 6. | Tāpēc UK uzskata, ka OLAF ģenerāldirektors (ĢD) būtu jāpilnvaro iesniegt prasību Tiesā, ja viņš uzskata, ka pasākums, ko veikusi jebkura iestāde (un nevis tikai Komisija, kā tiek ierosināts), liek apšaubīt viņa neatkarību vai viņa veiktās izmeklēšanas norises neatkarību. Tāpat arī ģenerāldirektors vai jebkurš viņa deleģēts OLAF personāla loceklis būtu jāpilnvaro iestāties lietās, kas saistītas ar OLAF izmeklēšanas veikšanu un iesniegtas valstu tiesās, kā ierosināts EP rezolūcijas 12.a pantā. |
| --- | --- |

6.

Tāpēc UK uzskata, ka OLAF ģenerāldirektors (ĢD) būtu jāpilnvaro iesniegt prasību Tiesā, ja viņš uzskata, ka pasākums, ko veikusi jebkura iestāde (un nevis tikai Komisija, kā tiek ierosināts), liek apšaubīt viņa neatkarību vai viņa veiktās izmeklēšanas norises neatkarību. Tāpat arī ģenerāldirektors vai jebkurš viņa deleģēts OLAF personāla loceklis būtu jāpilnvaro iestāties lietās, kas saistītas ar OLAF izmeklēšanas veikšanu un iesniegtas valstu tiesās, kā ierosināts EP rezolūcijas 12.a pantā.

2.2.   Izmeklēšanas ilguma saīsināšana

2.2.1.   Izmeklēšanas ilguma saīsināšana, ko veic OLAF

| 7. | UK vienmēr ir uzstājusi uz to, ka OLAF izmeklēšana jāveic pēc iespējas īsākā termiņā. UK norāda, ka OLAF pieejamie resursi ir ierobežoti, un tā tas arī paliks budžeta ierobežojumu gadījumos. Tomēr iestādēm ir skaidri jāapliecina, ka pat šādos gadījumos krāpšanas apkarošana joprojām ir prioritāte. OLAF ir jāizvirza savā izmeklēšanas politikā reālas prioritātes, jākoncentrē savi spēki uz izmeklēšanas darbībām un krāpšanas apkarošanu un jāpalīdz DV tiesiskās pārbaudes veikšanā. Izmeklēšanas ilgumu var saīsināt tikai, aktīvāk iesaistot vadību izmeklēšanas kontrolēšanā, tostarp rūpīgi saplānojot šādu izmeklēšanu (10). Ir stingri jāierobežo arī laiks izmeklēšanas sākšanai neatkarīgi no informācijas avota (11). |
| --- | --- |

7.

UK vienmēr ir uzstājusi uz to, ka OLAF izmeklēšana jāveic pēc iespējas īsākā termiņā. UK norāda, ka OLAF pieejamie resursi ir ierobežoti, un tā tas arī paliks budžeta ierobežojumu gadījumos. Tomēr iestādēm ir skaidri jāapliecina, ka pat šādos gadījumos krāpšanas apkarošana joprojām ir prioritāte. OLAF ir jāizvirza savā izmeklēšanas politikā reālas prioritātes, jākoncentrē savi spēki uz izmeklēšanas darbībām un krāpšanas apkarošanu un jāpalīdz DV tiesiskās pārbaudes veikšanā. Izmeklēšanas ilgumu var saīsināt tikai, aktīvāk iesaistot vadību izmeklēšanas kontrolēšanā, tostarp rūpīgi saplānojot šādu izmeklēšanu (10). Ir stingri jāierobežo arī laiks izmeklēšanas sākšanai neatkarīgi no informācijas avota (11).

| 8. | UK uzskata, ka grozītajā priekšlikumā nav pietiekami ņemti vērā gadījumi, kad valsts izmeklēšana tiek veikta vienlaicīgi ar OLAF izmeklēšanu. Ja OLAF pienākums pieprasīt iesaistītajai personai darīt zināmu tās viedokli tiek atlikts, lai neskartu valsts iestāžu veiktu izmeklēšanu, OLAF nevar pabeigt savu izmeklēšanu, kamēr nav pabeigta valsts izmeklēšana. Grozītajā priekšlikumā būtu jāņem vērā šis aspekts, lai OLAF varētu veikt savu izmeklēšanu “nepārtraukti”, kā to paredz 6. pants. |
| --- | --- |

8.

UK uzskata, ka grozītajā priekšlikumā nav pietiekami ņemti vērā gadījumi, kad valsts izmeklēšana tiek veikta vienlaicīgi ar OLAF izmeklēšanu. Ja OLAF pienākums pieprasīt iesaistītajai personai darīt zināmu tās viedokli tiek atlikts, lai neskartu valsts iestāžu veiktu izmeklēšanu, OLAF nevar pabeigt savu izmeklēšanu, kamēr nav pabeigta valsts izmeklēšana. Grozītajā priekšlikumā būtu jāņem vērā šis aspekts, lai OLAF varētu veikt savu izmeklēšanu “nepārtraukti”, kā to paredz 6. pants.

2.2.2.   Izmeklēšanas ilguma uzraudzība

| 9. | UK tiek informēta par iemesliem, kāpēc OLAF nav pabeidzis izmeklēšanu 12 mēnešu laikā. Pēc tam šāds paziņojums ir jāiesniedz ik pēc sešiem mēnešiem (12). UK veiktā uzraudzība attiecībā uz izmeklēšanas ilgumu būtu efektīva tikai tad, ja grozītais priekšlikums paredzētu, ka UK tiek arī regulāri informēta par pasākumiem, kas iecerēti, lai paātrinātu izmeklēšanu, (13) un paredzamo tās pabeigšanas termiņu (14). |
| --- | --- |

9.

UK tiek informēta par iemesliem, kāpēc OLAF nav pabeidzis izmeklēšanu 12 mēnešu laikā. Pēc tam šāds paziņojums ir jāiesniedz ik pēc sešiem mēnešiem (12). UK veiktā uzraudzība attiecībā uz izmeklēšanas ilgumu būtu efektīva tikai tad, ja grozītais priekšlikums paredzētu, ka UK tiek arī regulāri informēta par pasākumiem, kas iecerēti, lai paātrinātu izmeklēšanu, (13) un paredzamo tās pabeigšanas termiņu (14).

| 10. | UK norāda, ka persona, kam uzticēta kontroles procedūra, pēc iesaistītās personas pieprasījuma sniedz atzinumu par izmeklēšanas ilgumu (15). Minētais atzinums būtu arī jānosūta UK, lai tā varētu uzraudzīt jaunākos notikumus attiecībā uz izmeklēšanas ilgumu, ņemot vērā atzinumus un analīzes ziņojumus, ko regulāri sagatavo persona, kurai uzticēta kontroles procedūra (16). Šajā saistībā UK norāda, ka grozītā priekšlikuma teksts ir jāpārskata (17). |
| --- | --- |

10.

UK norāda, ka persona, kam uzticēta kontroles procedūra, pēc iesaistītās personas pieprasījuma sniedz atzinumu par izmeklēšanas ilgumu (15). Minētais atzinums būtu arī jānosūta UK, lai tā varētu uzraudzīt jaunākos notikumus attiecībā uz izmeklēšanas ilgumu, ņemot vērā atzinumus un analīzes ziņojumus, ko regulāri sagatavo persona, kurai uzticēta kontroles procedūra (16). Šajā saistībā UK norāda, ka grozītā priekšlikuma teksts ir jāpārskata (17).

2.3.   Sadarbības uzlabošana un informācijas apmaiņa starp iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām

2.3.1.   OLAF sniegtā informācija iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām

| 11. | Pašlaik spēkā esošā regula paredz, ka gadījumā, ja izmeklēšana atklāj, ka loceklis, vadītājs, ierēdnis vai cits darbinieks var būt personiski līdzdalīgs, par to informē attiecīgo ES iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru, kurai viņš ir piederīgs (18). Šādas informācijas sniegšanu var atlikt, ja izmeklēšanai vajadzīga pilnīga slepenība vai ja izmeklēšana ir valsts tiesu iestādes kompetencē. UK uzskata, ka ir svarīgi šos izņēmumus saglabāt jaunajā regulā. Patiešām, izmeklēšanas sākumā OLAF ne vienmēr ir iespējams apzināt visas iesaistītās personas, un nekontrolēta izpaušana var kaitēt izmeklēšanas efektivitātei un iesaistītajai iestādei. Tāpēc UK kategoriski nepiekrīt jaunajam 4. panta 6. punkta otrās daļas formulējumam (19). Papildus tam, ka šis noteikums ir nekonkrēts, tas arī liedz OLAF jebkādu rīcības brīvību un spēju saglabāt savas izmeklēšanas konfidencialitāti, vismaz uz kādu laiku. Šāda veida beznosacījuma pienākums varētu graut OLAF neatkarību. UK iesaka, ka lēmumu atlikt informēšanu varētu pieņemt ik pēc trim mēnešiem, pieņemot pamatotu, rakstisku lēmumu, kas tiktu pievienots lietas materiāliem. Būtu jāinformē UK un persona, kam uzticēta kontroles procedūra. Tādējādi persona, kam uzticēta kontroles procedūra, varētu rīkoties pēc savas ierosmes nopietnu problēmu gadījumā, piemēram, ja varētu būt izdarīts procesuālo tiesību būtisks pārkāpums, gadījumos, kad iesaistītā persona nav bijusi informēta par notiekošo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

11.

Pašlaik spēkā esošā regula paredz, ka gadījumā, ja izmeklēšana atklāj, ka loceklis, vadītājs, ierēdnis vai cits darbinieks var būt personiski līdzdalīgs, par to informē attiecīgo ES iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru, kurai viņš ir piederīgs (18). Šādas informācijas sniegšanu var atlikt, ja izmeklēšanai vajadzīga pilnīga slepenība vai ja izmeklēšana ir valsts tiesu iestādes kompetencē. UK uzskata, ka ir svarīgi šos izņēmumus saglabāt jaunajā regulā. Patiešām, izmeklēšanas sākumā OLAF ne vienmēr ir iespējams apzināt visas iesaistītās personas, un nekontrolēta izpaušana var kaitēt izmeklēšanas efektivitātei un iesaistītajai iestādei. Tāpēc UK kategoriski nepiekrīt jaunajam 4. panta 6. punkta otrās daļas formulējumam (19). Papildus tam, ka šis noteikums ir nekonkrēts, tas arī liedz OLAF jebkādu rīcības brīvību un spēju saglabāt savas izmeklēšanas konfidencialitāti, vismaz uz kādu laiku. Šāda veida beznosacījuma pienākums varētu graut OLAF neatkarību. UK iesaka, ka lēmumu atlikt informēšanu varētu pieņemt ik pēc trim mēnešiem, pieņemot pamatotu, rakstisku lēmumu, kas tiktu pievienots lietas materiāliem. Būtu jāinformē UK un persona, kam uzticēta kontroles procedūra. Tādējādi persona, kam uzticēta kontroles procedūra, varētu rīkoties pēc savas ierosmes nopietnu problēmu gadījumā, piemēram, ja varētu būt izdarīts procesuālo tiesību būtisks pārkāpums, gadījumos, kad iesaistītā persona nav bijusi informēta par notiekošo izmeklēšanu.

| 12. | Grozītais priekšlikums paredz, ka OLAF bez nepamatotas kavēšanās informē notiekošajā izmeklēšanā iesaistīto iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru, ja izmeklēšana liecina, ka varētu būt lietderīgi veikt piesardzības administratīvos pasākumus, lai aizsargātu ES finanšu intereses (20). UK atzītu šo pienākumu, ja būtu iespējams atlikt minētās informācijas sniegšanu gan iekšējā, gan ārējā izmeklēšanā. Tāpēc UK dod priekšroku Eiropas Parlamenta pieņemtajam tekstam. |
| --- | --- |

12.

Grozītais priekšlikums paredz, ka OLAF bez nepamatotas kavēšanās informē notiekošajā izmeklēšanā iesaistīto iestādi, organizāciju, biroju vai aģentūru, ja izmeklēšana liecina, ka varētu būt lietderīgi veikt piesardzības administratīvos pasākumus, lai aizsargātu ES finanšu intereses (20). UK atzītu šo pienākumu, ja būtu iespējams atlikt minētās informācijas sniegšanu gan iekšējā, gan ārējā izmeklēšanā. Tāpēc UK dod priekšroku Eiropas Parlamenta pieņemtajam tekstam.

2.3.2.   Turpmākie pasākumi, ko iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras veic, pamatojoties uz OLAF ieteikumiem

| 13. | Iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras informē OLAF par turpmākajiem pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz ieteikumiem, kuri sniegti pēc iekšējās izmeklēšanas sagatavotajos ziņojumos (21). Turklāt ĢD ir jāinformē UK ja, minētās organizācijas nav ievērojušas OLAF ziņojumā sniegtos ieteikumus (22). UK ar nožēlu norāda, ka līdz šim OLAF nav regulāri izmantojis šo iespēju. Nākotnē šim noteikumam būs svarīga nozīme viedokļu apmaiņā ar iestādēm, ko veic, lai pārvarētu jebkuras grūtības. |
| --- | --- |

13.

Iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras informē OLAF par turpmākajiem pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz ieteikumiem, kuri sniegti pēc iekšējās izmeklēšanas sagatavotajos ziņojumos (21). Turklāt ĢD ir jāinformē UK ja, minētās organizācijas nav ievērojušas OLAF ziņojumā sniegtos ieteikumus (22). UK ar nožēlu norāda, ka līdz šim OLAF nav regulāri izmantojis šo iespēju. Nākotnē šim noteikumam būs svarīga nozīme viedokļu apmaiņā ar iestādēm, ko veic, lai pārvarētu jebkuras grūtības.

2.3.3.   OLAF piekļuve iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru rīcībā esošajai informācijai

| 14. | UK joprojām bažījas par to, ka OLAF nav neierobežotas piekļuves iestāžu rīcībā esošajām personāla datubāzēm. Lai gan Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 2. punkta pirmajā daļā (kas grozītajā priekšlikumā paliek nemainīta) ir skaidri atzītas OLAF tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru informācijai, realitātē iestādes nelabprāt piešķir OLAF ātru un diskrētu piekļuvi atsevišķām personas datu kategorijām, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 45/2001 ļoti sašaurināto interpretāciju (23). Pēc UK domām, šāda situācija liecina par neuzticēšanos OLAF un varētu arī ietekmēt tā izmeklēšanas neatkarību. |
| --- | --- |

14.

UK joprojām bažījas par to, ka OLAF nav neierobežotas piekļuves iestāžu rīcībā esošajām personāla datubāzēm. Lai gan Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 2. punkta pirmajā daļā (kas grozītajā priekšlikumā paliek nemainīta) ir skaidri atzītas OLAF tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai iestāžu, organizāciju, biroju un aģentūru informācijai, realitātē iestādes nelabprāt piešķir OLAF ātru un diskrētu piekļuvi atsevišķām personas datu kategorijām, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 45/2001 ļoti sašaurināto interpretāciju (23). Pēc UK domām, šāda situācija liecina par neuzticēšanos OLAF un varētu arī ietekmēt tā izmeklēšanas neatkarību.

| 15. | UK uzskata, ka, ļaujot OLAF ātri un diskrēti pārbaudīt faktus bez pieņēmumu izplatīšanas, varētu izvairīties no jebkādiem šķietamiem riskiem. Tāpēc jaunajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas ļautu sasniegt taisnīgu līdzsvaru starp OLAF vajadzību piekļūt iestāžu rīcībā esošai informācijai pirms lietas uzsākšanas jebkurā izmeklēšanas posmā un atbilstošajiem datu aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

15.

UK uzskata, ka, ļaujot OLAF ātri un diskrēti pārbaudīt faktus bez pieņēmumu izplatīšanas, varētu izvairīties no jebkādiem šķietamiem riskiem. Tāpēc jaunajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas ļautu sasniegt taisnīgu līdzsvaru starp OLAF vajadzību piekļūt iestāžu rīcībā esošai informācijai pirms lietas uzsākšanas jebkurā izmeklēšanas posmā un atbilstošajiem datu aizsardzības noteikumiem.

2.4.   Sadarbības uzlabošana un informācijas apmaiņa ar dalībvalstīm

2.4.1.   Dalībvalstu operatīvā palīdzība

| 16. | OLAF operatīvās darbības efektivitātes uzlabošanai ir vajadzīga labāka sadarbība ar DV. Uzraugot OLAF izmeklēšanas uzdevumu īstenošanu, UK ir novērojusi, ka OLAF bieži vien ir bijušas grūtības noskaidrot valsts kompetentās iestādes, kas spētu tam sniegt vajadzīgo palīdzību, piemēram, veicot pārbaudes uz vietas uzņēmumu telpās. Šīs grūtības ir vēl jo svarīgākas ar tiešajiem izdevumiem saistītos gadījumos, kad ES līdzekļus pārvalda iestādes vai aģentūras, bet ne DV. Grozītie priekšlikumi ir paredzēti, lai izveidotu krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu, kas veicinātu pienācīgu koordināciju starp visām kompetentajām iestādēm valsts līmenī un nodrošinātu efektīvu sadarbību un informācijas apmaiņu ar OLAF
   (24) vai alternatīvi veicinātu efektīvu sadarbību un informācijas apmaiņu ar OLAF
   (25). Jaunajā regulā būtu jāparedz pienākums katrai DV steidzīgi norādīt atbilstošo valsts kompetento iestādi, kas palīdzēs OLAF izmeklēšanā, jo īpaši ar tiešajiem izdevumiem saistītā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

16.

OLAF operatīvās darbības efektivitātes uzlabošanai ir vajadzīga labāka sadarbība ar DV. Uzraugot OLAF izmeklēšanas uzdevumu īstenošanu, UK ir novērojusi, ka OLAF bieži vien ir bijušas grūtības noskaidrot valsts kompetentās iestādes, kas spētu tam sniegt vajadzīgo palīdzību, piemēram, veicot pārbaudes uz vietas uzņēmumu telpās. Šīs grūtības ir vēl jo svarīgākas ar tiešajiem izdevumiem saistītos gadījumos, kad ES līdzekļus pārvalda iestādes vai aģentūras, bet ne DV. Grozītie priekšlikumi ir paredzēti, lai izveidotu krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu, kas veicinātu pienācīgu koordināciju starp visām kompetentajām iestādēm valsts līmenī un nodrošinātu efektīvu sadarbību un informācijas apmaiņu ar OLAF
   (24) vai alternatīvi veicinātu efektīvu sadarbību un informācijas apmaiņu ar OLAF
   (25). Jaunajā regulā būtu jāparedz pienākums katrai DV steidzīgi norādīt atbilstošo valsts kompetento iestādi, kas palīdzēs OLAF izmeklēšanā, jo īpaši ar tiešajiem izdevumiem saistītā izmeklēšanā.

2.4.2.   Informācijas nosūtīšana dalībvalstīm, ko veic OLAF

| 17. | Atbilstoši Eiropas Savienības Pirmās instances tiesas spriedumam (lieta T-48/05, Franchet un Byk) UK vienmēr ir pārbaudījusi tās informācijas kvalitāti, ko OLAF nosūta DV tiesu iestādēm. Neiejaucoties notiekošajā izmeklēšanā, UK ir konstatējusi, ka šādas nosūtītās informācijas kvalitāte pastāvīgi uzlabojas. UK ir arī paudusi bažas par OLAF sniegto palīdzību valstu tiesu iestādēm ar ES finanšu interešu aizsardzību saistītās krimināllietās, kas iepriekš uzsāktas pēc to pašu ierosmes, un par salīdzinoši neapmierinošajiem rezultātiem. UK uzskata, ka tiesu iestāžu turpmāku pasākumu uzraudzībai, ko veic UK, joprojām jābūt prioritātei. Ir svarīgi, lai UK turpinātu saņemt DV tiesu iestādēm nosūtītās informācijas kopijas, kā tas tiek darīts pašlaik. |
| --- | --- |

17.

Atbilstoši Eiropas Savienības Pirmās instances tiesas spriedumam (lieta T-48/05, Franchet un Byk) UK vienmēr ir pārbaudījusi tās informācijas kvalitāti, ko OLAF nosūta DV tiesu iestādēm. Neiejaucoties notiekošajā izmeklēšanā, UK ir konstatējusi, ka šādas nosūtītās informācijas kvalitāte pastāvīgi uzlabojas. UK ir arī paudusi bažas par OLAF sniegto palīdzību valstu tiesu iestādēm ar ES finanšu interešu aizsardzību saistītās krimināllietās, kas iepriekš uzsāktas pēc to pašu ierosmes, un par salīdzinoši neapmierinošajiem rezultātiem. UK uzskata, ka tiesu iestāžu turpmāku pasākumu uzraudzībai, ko veic UK, joprojām jābūt prioritātei. Ir svarīgi, lai UK turpinātu saņemt DV tiesu iestādēm nosūtītās informācijas kopijas, kā tas tiek darīts pašlaik.

| 18. | OLAF jebkurā laikā var nodot attiecīgās DV kompetentām iestādēm ārējā izmeklēšanā iegūto informāciju (26), vai arī tam ir pienākums nodot attiecīgās DV tiesu iestādēm iekšējas izmeklēšanas laikā iegūtu informāciju par faktiem, kuri attiecas uz izmeklēšanas procedūrām, kas ir valsts tiesas iestādes kompetencē (27). Pēdējā minētajā gadījumā OLAF vispirms ir jāinformē attiecīgā iestāde. Pirms informācijas nodošanas iesaistītajai personai jābūt sniegtai iespējai paust savus apsvērumus par visiem tai inkriminētiem nodarījumiem saskaņā ar 7.a panta 4. punktu. Tomēr ir iespējams šā pienākuma izpildi atlikt ar attiecīgās iestādes apstiprinājumu. Ja attiecīgā iestāde nesniedz atbildi viena mēneša laikā, uzskata, ka tā piekrīt. UK uzskata, ka šis noteikums ir ļoti sarežģīts un nodrošina minimālu aizsardzību iesaistītajai personai. Visticamāk, tam varētu būt arī negatīva ietekme uz jebkuru valstī veiktu kriminālizmeklēšanu. UK ierosina šo procedūru uzticēt personai, kam jau ir uzticēta kontroles procedūra un kam vienīgajai ir pilnīga piekļuve lietas materiāliem, un kas var izvērtēt visu iesaistīto pušu intereses. Priekšlikumā nav arī ņemta vērā problēma, kas rodas, ja iestāde atsakās apstiprināt to, ka tiek atliktas iesaistītās personas tiesības paust tās apsvērumus. |
| --- | --- |

18.

OLAF jebkurā laikā var nodot attiecīgās DV kompetentām iestādēm ārējā izmeklēšanā iegūto informāciju (26), vai arī tam ir pienākums nodot attiecīgās DV tiesu iestādēm iekšējas izmeklēšanas laikā iegūtu informāciju par faktiem, kuri attiecas uz izmeklēšanas procedūrām, kas ir valsts tiesas iestādes kompetencē (27). Pēdējā minētajā gadījumā OLAF vispirms ir jāinformē attiecīgā iestāde. Pirms informācijas nodošanas iesaistītajai personai jābūt sniegtai iespējai paust savus apsvērumus par visiem tai inkriminētiem nodarījumiem saskaņā ar 7.a panta 4. punktu. Tomēr ir iespējams šā pienākuma izpildi atlikt ar attiecīgās iestādes apstiprinājumu. Ja attiecīgā iestāde nesniedz atbildi viena mēneša laikā, uzskata, ka tā piekrīt. UK uzskata, ka šis noteikums ir ļoti sarežģīts un nodrošina minimālu aizsardzību iesaistītajai personai. Visticamāk, tam varētu būt arī negatīva ietekme uz jebkuru valstī veiktu kriminālizmeklēšanu. UK ierosina šo procedūru uzticēt personai, kam jau ir uzticēta kontroles procedūra un kam vienīgajai ir pilnīga piekļuve lietas materiāliem, un kas var izvērtēt visu iesaistīto pušu intereses. Priekšlikumā nav arī ņemta vērā problēma, kas rodas, ja iestāde atsakās apstiprināt to, ka tiek atliktas iesaistītās personas tiesības paust tās apsvērumus.

| 19. | Ja ziņojums (28), kas sagatavots pēc iekšējās izmeklēšanas, liecina, ka pastāv fakti, kas var būt par iemeslu krimināllietas ierosināšanai, OLAF ir pienākums šo informāciju nosūtīt attiecīgās DV tiesu iestādēm, ja vien, ņemot vērā faktu būtību un finansiālās ietekmes apmēru, nepastāv iekšēji pasākumi, kas ļauj īstenot piemērotāku turpmāku rīcību. UK norāda, ka OLAF nav kompetents rīkoties krimināltiesību jomā, lai gan tam ir savi krimināltiesību eksperti. Patiešām, OLAF galvenais uzdevums ir veikt “administratīvu izmeklēšanu”, kas nedrīkstētu ietekmēt DV, kura ierosina kriminālprocesu (29). UK ņem vērā, ka Komisijas nodoms bija precizēt de minimis politiku un ļaut OLAF nodot lietu Komisijas Izmeklēšanas un disciplinārlietu birojam (IDOC) vai iesaistītajām iestādēm, organizācijām, birojam vai aģentūrai, nevis nosūtīt to kompetentajām valsts tiesu iestādēm. Tomēr arī IDOC vai iesaistītās iestādes, organizācijas, birojs vai aģentūra varētu nolemt nenosūtīt šīm tiesu iestādēm no OLAF saņemto informāciju. Tādā gadījumā DV būtu liegtas jebkādas pilnvaras ierosināt kriminālvajāšanu. Tāpēc UK kategoriski nepiekrīt, ka regulā ir jābūt jebkādam izņēmumam, kas varētu liegt OLAF paziņot DV faktus, kuri var būt par iemeslu kriminālprocesa ierosināšanai. |
| --- | --- |

19.

Ja ziņojums (28), kas sagatavots pēc iekšējās izmeklēšanas, liecina, ka pastāv fakti, kas var būt par iemeslu krimināllietas ierosināšanai, OLAF ir pienākums šo informāciju nosūtīt attiecīgās DV tiesu iestādēm, ja vien, ņemot vērā faktu būtību un finansiālās ietekmes apmēru, nepastāv iekšēji pasākumi, kas ļauj īstenot piemērotāku turpmāku rīcību. UK norāda, ka OLAF nav kompetents rīkoties krimināltiesību jomā, lai gan tam ir savi krimināltiesību eksperti. Patiešām, OLAF galvenais uzdevums ir veikt “administratīvu izmeklēšanu”, kas nedrīkstētu ietekmēt DV, kura ierosina kriminālprocesu (29). UK ņem vērā, ka Komisijas nodoms bija precizēt de minimis politiku un ļaut OLAF nodot lietu Komisijas Izmeklēšanas un disciplinārlietu birojam (IDOC) vai iesaistītajām iestādēm, organizācijām, birojam vai aģentūrai, nevis nosūtīt to kompetentajām valsts tiesu iestādēm. Tomēr arī IDOC vai iesaistītās iestādes, organizācijas, birojs vai aģentūra varētu nolemt nenosūtīt šīm tiesu iestādēm no OLAF saņemto informāciju. Tādā gadījumā DV būtu liegtas jebkādas pilnvaras ierosināt kriminālvajāšanu. Tāpēc UK kategoriski nepiekrīt, ka regulā ir jābūt jebkādam izņēmumam, kas varētu liegt OLAF paziņot DV faktus, kuri var būt par iemeslu kriminālprocesa ierosināšanai.

| 20. | UK arī ar nožēlu norāda, ka pienākums informēt attiecīgās DV tiesu iestādes gadījumā, ja ziņojums liecina, ka pastāv fakti, kas var būt par iemeslu krimināllietas ierosināšanai, neattiecas uz ārēju izmeklēšanu. Nav skaidrs, vai šo iespēju paredz 9. panta 3. punkts. Tāpēc ir vajadzīgs sīkāks teksta precizējums. |
| --- | --- |

20.

UK arī ar nožēlu norāda, ka pienākums informēt attiecīgās DV tiesu iestādes gadījumā, ja ziņojums liecina, ka pastāv fakti, kas var būt par iemeslu krimināllietas ierosināšanai, neattiecas uz ārēju izmeklēšanu. Nav skaidrs, vai šo iespēju paredz 9. panta 3. punkts. Tāpēc ir vajadzīgs sīkāks teksta precizējums.

2.4.3.   Turpmākie pasākumi, ko dalībvalstis veic, pamatojoties uz OLAF ieteikumiem

| 21. | Pēc OLAF pieprasījuma dalībvalstu kompetentajām iestādēm tas jāinformē par pasākumiem, kas veikti pēc OLAF izmeklēšanas ziņojumu nosūtīšanas (30). UK uzskata, ka ir svarīgi, lai OALF regulāri veiktu informācijas apmaiņu par DV nodotajām lietām, jo īpaši tāpēc, ka OLAF ir ne vien pienākums ziņot UK par gadījumiem, kad DV kompetentās iestādes nav ievērojušas OLAF sniegtos ieteikumus (31), bet arī tāpēc, ka viedokļu apmaiņa, kas noteikta 11.a pantā, varētu būt saistīta ar attiecībām starp OLAF un DV kompetentajām iestādēm. Tāpēc UK atbalsta EP priekšlikumu noteikt DV regulāras ziņošanas pienākumu. Šāds pienākums uzlabotu sadarbību starp OLAF un DV bez vajadzības ieviest apgrūtinošas un formālas procedūras. |
| --- | --- |

21.

Pēc OLAF pieprasījuma dalībvalstu kompetentajām iestādēm tas jāinformē par pasākumiem, kas veikti pēc OLAF izmeklēšanas ziņojumu nosūtīšanas (30). UK uzskata, ka ir svarīgi, lai OALF regulāri veiktu informācijas apmaiņu par DV nodotajām lietām, jo īpaši tāpēc, ka OLAF ir ne vien pienākums ziņot UK par gadījumiem, kad DV kompetentās iestādes nav ievērojušas OLAF sniegtos ieteikumus (31), bet arī tāpēc, ka viedokļu apmaiņa, kas noteikta 11.a pantā, varētu būt saistīta ar attiecībām starp OLAF un DV kompetentajām iestādēm. Tāpēc UK atbalsta EP priekšlikumu noteikt DV regulāras ziņošanas pienākumu. Šāds pienākums uzlabotu sadarbību starp OLAF un DV bez vajadzības ieviest apgrūtinošas un formālas procedūras.

2.5.   Sadarbības veicināšana starp OLAF un Eiropolu, Eurojust, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām

| 22. | Grozītā priekšlikuma 10.a pants (32) ļauj OLAF noslēgt administratīvas vienošanās ar Eurojust, Eiropolu, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, lai veicinātu to sadarbību. UK uzskata, ka ir svarīgi, lai OLAF varētu noslēgt šādas vienošanās, lai tas efektīvāk aizsargātu ES finanšu intereses. Šādas vienošanās ļautu nostiprināt sadarbību, tādējādi sniedzot labumu visām iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

22.

Grozītā priekšlikuma 10.a pants (32) ļauj OLAF noslēgt administratīvas vienošanās ar Eurojust, Eiropolu, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, lai veicinātu to sadarbību. UK uzskata, ka ir svarīgi, lai OLAF varētu noslēgt šādas vienošanās, lai tas efektīvāk aizsargātu ES finanšu intereses. Šādas vienošanās ļautu nostiprināt sadarbību, tādējādi sniedzot labumu visām iesaistītajām pusēm.

3.   
  OLAF PĀRSKATATBILDĪBAS PALIELINĀŠANA

3.1.   Procesuālo tiesību nostiprināšana

| 23. | UK uzsver, ka grozītajā priekšlikumā būtu jāsaglabā līdzsvars starp personu tiesību aizsardzību un neatkarīgu izmeklēšanas veikšanu. UK jau ir paudusi bažas par prasību OLAF saņemt iepriekšēju piekrišanu no ģenerālsekretāra vai tās iestādes vadītāja, pie kuras iesaistītā persona pieder, kad tas lemj, vai atlikt pienākumu pieprasīt iesaistītajai personai paust tās apsvērumus (33). UK uzskata, ka šī prasība varētu mazināt OLAF darbības neatkarību atteikuma vai kavējuma gadījumā, kā tas ir bijis vairākkārt iepriekš, kaut arī šķiet, ka to varētu uzskatīt par aizstāvības tiesību garantiju. UK uzskata, ka jaunajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas nākotnē ļautu izvairīties no šādām situācijām (sk. šā atzinuma 29. punktu). Patiešām, grozītajā priekšlikumā ietvertais noteikums, kas paredz, ka gadījumā, ja iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra viena mēneša laikā nesniedz atbildi, uzskata, ka tā piekrīt (34), apliecina, ka šajā jomā progress nav panākts. Ar to nepietiek, ņemot vērā, ka nav nekādu alternatīvu atteikuma gadījumā. UK vēlreiz atkārto savu vēlmi tikt sistemātiski informētai par visiem gadījumiem, kad iestādes, organizācijas, biroji vai aģentūras ir atteikušies piekrist tam, ka tiek atlikts pienākums prasīt iesaistītajai personai paust tās apsvērumus. |
| --- | --- |

23.

UK uzsver, ka grozītajā priekšlikumā būtu jāsaglabā līdzsvars starp personu tiesību aizsardzību un neatkarīgu izmeklēšanas veikšanu. UK jau ir paudusi bažas par prasību OLAF saņemt iepriekšēju piekrišanu no ģenerālsekretāra vai tās iestādes vadītāja, pie kuras iesaistītā persona pieder, kad tas lemj, vai atlikt pienākumu pieprasīt iesaistītajai personai paust tās apsvērumus (33). UK uzskata, ka šī prasība varētu mazināt OLAF darbības neatkarību atteikuma vai kavējuma gadījumā, kā tas ir bijis vairākkārt iepriekš, kaut arī šķiet, ka to varētu uzskatīt par aizstāvības tiesību garantiju. UK uzskata, ka jaunajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi, kas nākotnē ļautu izvairīties no šādām situācijām (sk. šā atzinuma 29. punktu). Patiešām, grozītajā priekšlikumā ietvertais noteikums, kas paredz, ka gadījumā, ja iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra viena mēneša laikā nesniedz atbildi, uzskata, ka tā piekrīt (34), apliecina, ka šajā jomā progress nav panākts. Ar to nepietiek, ņemot vērā, ka nav nekādu alternatīvu atteikuma gadījumā. UK vēlreiz atkārto savu vēlmi tikt sistemātiski informētai par visiem gadījumiem, kad iestādes, organizācijas, biroji vai aģentūras ir atteikušies piekrist tam, ka tiek atlikts pienākums prasīt iesaistītajai personai paust tās apsvērumus.

3.2.   Kontroles procedūras ieviešana

| 24. | UK norāda, ka kontroles padomdevējs, ko Komisija ierosināja 2006. gadā, tika aizstāts ar kontroles procedūru, kas ĢD jāievieš OLAF. UK nav pārliecināta, vai šī jaunā procedūra pilnībā atbilst grozītā priekšlikuma mērķim nostiprināt OLAF izmeklēšanā iesaistīto personu procesuālās tiesības. Kontroles procedūra patiešām neļauj regulāri kontrolēt izmeklēšanas likumību un nesniedz pietiekamas garantijas, lai nodrošinātu tās personas vai personu neatkarību, kam tā uzticēta. Tāpēc UK iesaka jaunajā regulā paredzēt gan regulāru izmeklēšanas likumības iekšējo kontroli konkrētos izmeklēšanas posmos, gan sūdzību izskatīšanas mehānismu vai kontroles procedūru, kas jāīsteno neatkarīgai personai, kura ziņo UK. |
| --- | --- |

24.

UK norāda, ka kontroles padomdevējs, ko Komisija ierosināja 2006. gadā, tika aizstāts ar kontroles procedūru, kas ĢD jāievieš OLAF. UK nav pārliecināta, vai šī jaunā procedūra pilnībā atbilst grozītā priekšlikuma mērķim nostiprināt OLAF izmeklēšanā iesaistīto personu procesuālās tiesības. Kontroles procedūra patiešām neļauj regulāri kontrolēt izmeklēšanas likumību un nesniedz pietiekamas garantijas, lai nodrošinātu tās personas vai personu neatkarību, kam tā uzticēta. Tāpēc UK iesaka jaunajā regulā paredzēt gan regulāru izmeklēšanas likumības iekšējo kontroli konkrētos izmeklēšanas posmos, gan sūdzību izskatīšanas mehānismu vai kontroles procedūru, kas jāīsteno neatkarīgai personai, kura ziņo UK.

3.2.1.   Vajadzība veikt izmeklēšanas likumības regulāru kontroli

| 25. | Kā UK jau ir norādījusi (35), izmeklēšanai pakļauto personu pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanas nodrošināšana ir visupirms un galvenokārt OLAF ģenerāldirektora un vadības pienākums. Tāpēc ĢD kompetencē ir ieviest atbilstošus iekšējās kontroles pasākumus un uzraudzības mehānismus. |
| --- | --- |

25.

Kā UK jau ir norādījusi (35), izmeklēšanai pakļauto personu pamattiesību un procesuālo garantiju ievērošanas nodrošināšana ir visupirms un galvenokārt OLAF ģenerāldirektora un vadības pienākums. Tāpēc ĢD kompetencē ir ieviest atbilstošus iekšējās kontroles pasākumus un uzraudzības mehānismus.

| 26. | UK uzskata, ka grozītais priekšlikums neļauj ieviest šādu regulāru kontroli divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, kontroles procedūra tiktu uzsākta tikai pēc izmeklēšanā iesaistītas personas pieprasījuma. Šis kontroles veids sistemātiski ignorētu gadījumus, kad ir nepieciešams saglabāt izmeklēšanas konfidencialitāti (un kad iesaistītā persona pat nav informēta par izmeklēšanas veikšanu). Otrkārt, Komisijas ierosinātais (bet Padomes neatzītais) mehānisms, saskaņā ar kuru ĢD dažādos izmeklēšanas posmos (uzsākot izmeklēšanu, pirms izmeklēšanas pabeigšanas un ikreiz, kad uzskata to par nepieciešamu) apspriežas ar iekšēju struktūru (36), nav atbilstošs forums, lai novērstu jebkuru iespējamu iesaistītās personas tiesību pārkāpumu, jo nav skaidri definēts tā sastāvs, pilnvaras un uzdevums. |
| --- | --- |

26.

UK uzskata, ka grozītais priekšlikums neļauj ieviest šādu regulāru kontroli divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, kontroles procedūra tiktu uzsākta tikai pēc izmeklēšanā iesaistītas personas pieprasījuma. Šis kontroles veids sistemātiski ignorētu gadījumus, kad ir nepieciešams saglabāt izmeklēšanas konfidencialitāti (un kad iesaistītā persona pat nav informēta par izmeklēšanas veikšanu). Otrkārt, Komisijas ierosinātais (bet Padomes neatzītais) mehānisms, saskaņā ar kuru ĢD dažādos izmeklēšanas posmos (uzsākot izmeklēšanu, pirms izmeklēšanas pabeigšanas un ikreiz, kad uzskata to par nepieciešamu) apspriežas ar iekšēju struktūru (36), nav atbilstošs forums, lai novērstu jebkuru iespējamu iesaistītās personas tiesību pārkāpumu, jo nav skaidri definēts tā sastāvs, pilnvaras un uzdevums.

| 27. | Tāpēc UK atbalsta ierosinājumu, ka OLAF izmeklēšanas likumības regulāru kontroli veic tie OLAF darbinieki, kuri ir eksperti tiesvedībā un izmeklēšanas procedūrās un ir kvalificēti ieņemt tiesneša amatu DV, gan pirms izmeklēšanas uzsākšanas, gan atkārtoti pirms izmeklēšanas pabeigšanas, kā arī pirms jebkuras informācijas nosūtīšanas attiecīgās DV kompetentajām iestādēm (37). |
| --- | --- |

27.

Tāpēc UK atbalsta ierosinājumu, ka OLAF izmeklēšanas likumības regulāru kontroli veic tie OLAF darbinieki, kuri ir eksperti tiesvedībā un izmeklēšanas procedūrās un ir kvalificēti ieņemt tiesneša amatu DV, gan pirms izmeklēšanas uzsākšanas, gan atkārtoti pirms izmeklēšanas pabeigšanas, kā arī pirms jebkuras informācijas nosūtīšanas attiecīgās DV kompetentajām iestādēm (37).

3.2.2.   Vajadzība ieviest sūdzību izskatīšanas mehānismu

| 28. | UK apzinās grūtības neatkarīgas kontroles sistēmas ieviešanā, lai novērtētu OLAF izmeklēšanas likumību. UK ņem vērā un piekrīt Revīzijas palātas atzinumiem attiecībā uz atbilstošu neatkarības garantiju trūkumu kontroles padomdevējam, ko Komisija ierosināja 2006. gadā (38), un personai(-ām), kam uzticēta kontroles procedūra, kura ierosināta 2011. gadā (39). UK atkārto savu uzskatu, ka vispārējā regulējumā, kas reglamentē OLAF, UK ir vienīgā struktūra, kas spēj izpildīt šo prasību. Tomēr ne pašlaik spēkā esošā regula, ne grozītais priekšlikums nav uzticējuši UK pilnvaras analizēt individuālas sūdzības. UK uzdevums drīzāk ir nodrošināt sistēmisku analīzi. Tāpēc UK uzskata, ka acīmredzami ir nepieciešams šo uzdevumu uzticēt neatkarīgai personai. |
| --- | --- |

28.

UK apzinās grūtības neatkarīgas kontroles sistēmas ieviešanā, lai novērtētu OLAF izmeklēšanas likumību. UK ņem vērā un piekrīt Revīzijas palātas atzinumiem attiecībā uz atbilstošu neatkarības garantiju trūkumu kontroles padomdevējam, ko Komisija ierosināja 2006. gadā (38), un personai(-ām), kam uzticēta kontroles procedūra, kura ierosināta 2011. gadā (39). UK atkārto savu uzskatu, ka vispārējā regulējumā, kas reglamentē OLAF, UK ir vienīgā struktūra, kas spēj izpildīt šo prasību. Tomēr ne pašlaik spēkā esošā regula, ne grozītais priekšlikums nav uzticējuši UK pilnvaras analizēt individuālas sūdzības. UK uzdevums drīzāk ir nodrošināt sistēmisku analīzi. Tāpēc UK uzskata, ka acīmredzami ir nepieciešams šo uzdevumu uzticēt neatkarīgai personai.

| 29. | UK jau iepriekš ir paudusi bažas par kontroles padomdevēja izveidi, kā to ierosināja Komisija 2006. gadā. Tomēr UK varētu piekrist kontroles procedūras vai sūdzību izskatīšanas mehānisma izstrādei, kuru īsteno neatkarīga persona, ja i) šādas personas pilnvaras un uzdevums būtu skaidrāk definēti, lai tie nepārklātos ar UK pilnvarām un atbildību, un ii) ja minētās personas neatkarības garantijas tiktu uzskatītas par atbilstošām. Jo īpaši UK uzskata, ka šādai personai būtu jāspēj ne vien analizēt pret OLAF iesniegtās sūdzības, bet arī rīkoties pēc savas ierosmes, regulāri nodrošinot procesuālo tiesību ievērošanu, pirms informācija tiek nodota iesaistītajai personai, gadījumā, kad tiek atlikts pienākums pieprasīt iesaistītajai personai tās apsvērumus, un lietās, kas tiek nodotas valsts tiesu iestādēm, ja iesaistītā persona nav bijusi informēta par izmeklēšanu. UK arī uzskata, ka personai, kam uzticēta kontroles procedūra, būtu jābūt informētai par visiem lēmumiem atlikt iesaistītās personas informēšanu un/vai tās iestādes informēšanu, pie kuras pieder iesaistītā persona, lai tā varētu rīkoties pēc savas ierosmes. Patiešām, jo īpaši šādos apstākļos minētās personas intervencei varētu būt svarīga nozīme. Tādējādi ģenerālsekretāra vai iesaistītās iestādes vadītāja intervence kļūtu lieka. |
| --- | --- |

29.

UK jau iepriekš ir paudusi bažas par kontroles padomdevēja izveidi, kā to ierosināja Komisija 2006. gadā. Tomēr UK varētu piekrist kontroles procedūras vai sūdzību izskatīšanas mehānisma izstrādei, kuru īsteno neatkarīga persona, ja i) šādas personas pilnvaras un uzdevums būtu skaidrāk definēti, lai tie nepārklātos ar UK pilnvarām un atbildību, un ii) ja minētās personas neatkarības garantijas tiktu uzskatītas par atbilstošām. Jo īpaši UK uzskata, ka šādai personai būtu jāspēj ne vien analizēt pret OLAF iesniegtās sūdzības, bet arī rīkoties pēc savas ierosmes, regulāri nodrošinot procesuālo tiesību ievērošanu, pirms informācija tiek nodota iesaistītajai personai, gadījumā, kad tiek atlikts pienākums pieprasīt iesaistītajai personai tās apsvērumus, un lietās, kas tiek nodotas valsts tiesu iestādēm, ja iesaistītā persona nav bijusi informēta par izmeklēšanu. UK arī uzskata, ka personai, kam uzticēta kontroles procedūra, būtu jābūt informētai par visiem lēmumiem atlikt iesaistītās personas informēšanu un/vai tās iestādes informēšanu, pie kuras pieder iesaistītā persona, lai tā varētu rīkoties pēc savas ierosmes. Patiešām, jo īpaši šādos apstākļos minētās personas intervencei varētu būt svarīga nozīme. Tādējādi ģenerālsekretāra vai iesaistītās iestādes vadītāja intervence kļūtu lieka.

| 30. | Šādai personai būtu jābūt iespējai bez iepriekšēja brīdinājuma, automātiski un pastāvīgi piekļūt OLAF lietu materiāliem. Regulā varētu iekļaut jaunus noteikumus, lai nodrošinātu, ka šāda persona ievēro izmeklēšanas konfidencialitāti un datu aizsardzības noteikumus. Personas atzinumus nosūta ĢD. Pēc šādiem atzinumiem, ja tie nav saistoši, ĢD sniedz pamatotu atbildi, ja viņš ir nolēmis neņemt vērā sniegtos ieteikumus. UK ir sistemātiski jāsaņem sūdzību kopijas un tās personas atzinumu kopijas, kurai uzticēta sūdzību analīze. Turklāt, lai nodrošinātu šādas personas pilnīgu neatkarību, to nedrīkstētu iecelt ĢD, un tā nedrīkstētu būt ĢD pakļautībā. Pretējā gadījumā šādas personas neatkarība ir ilūzija, ja tās novērtējums un paaugstināšana amatā ir atkarīga no ĢD. |
| --- | --- |

30.

Šādai personai būtu jābūt iespējai bez iepriekšēja brīdinājuma, automātiski un pastāvīgi piekļūt OLAF lietu materiāliem. Regulā varētu iekļaut jaunus noteikumus, lai nodrošinātu, ka šāda persona ievēro izmeklēšanas konfidencialitāti un datu aizsardzības noteikumus. Personas atzinumus nosūta ĢD. Pēc šādiem atzinumiem, ja tie nav saistoši, ĢD sniedz pamatotu atbildi, ja viņš ir nolēmis neņemt vērā sniegtos ieteikumus. UK ir sistemātiski jāsaņem sūdzību kopijas un tās personas atzinumu kopijas, kurai uzticēta sūdzību analīze. Turklāt, lai nodrošinātu šādas personas pilnīgu neatkarību, to nedrīkstētu iecelt ĢD, un tā nedrīkstētu būt ĢD pakļautībā. Pretējā gadījumā šādas personas neatkarība ir ilūzija, ja tās novērtējums un paaugstināšana amatā ir atkarīga no ĢD.

3.3.   Reglamenta pieņemšana

| 31. | UK pilnībā atbalsta ierosinājumu izstrādāt skaidru reglamentu, kura mērķis ir nostiprināt pārredzamību un tiesisko noteiktību. UK arī atbalsta šāda reglamenta iekļaušanu procedūru rokasgrāmatā, nevis procedūru kodeksā (40). Patiešām, procedūru kodeksa gadījumā būtu vajadzīga sarežģīta procedūra gan tā pieņemšanai, gan jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kā arī būtu vajadzīgs laiks pieņemšanai un visu trīs iestāžu iesaistīšanai. |
| --- | --- |

31.

UK pilnībā atbalsta ierosinājumu izstrādāt skaidru reglamentu, kura mērķis ir nostiprināt pārredzamību un tiesisko noteiktību. UK arī atbalsta šāda reglamenta iekļaušanu procedūru rokasgrāmatā, nevis procedūru kodeksā (40). Patiešām, procedūru kodeksa gadījumā būtu vajadzīga sarežģīta procedūra gan tā pieņemšanai, gan jebkuriem turpmākiem grozījumiem, kā arī būtu vajadzīgs laiks pieņemšanai un visu trīs iestāžu iesaistīšanai.

4.   
  OLAF NEATKARĪBAS NOSTIPRINĀŠANA

4.1.   Uzraudzības komitejas uzdevuma precizēšana

4.1.1.   UK uzdevums

| 32. | UK pamatuzdevums ir nostiprināt OLAF neatkarību, regulāri uzraugot izmeklēšanas darbību īstenošanu. Šis uzdevums ietver (bet ne tikai (41)) uzraudzību pār to, kā notiek informācijas apmaiņa starp OLAF un iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām, un dalībvalstu kompetentajām iestādēm, no vienas puses, un jaunāko notikumu uzraudzību attiecībā uz procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu, no otras puses. Tas ietver arī OLAF darba efektivitātes un izmeklēšanas rezultātu uzraudzību. |
| --- | --- |

32.

UK pamatuzdevums ir nostiprināt OLAF neatkarību, regulāri uzraugot izmeklēšanas darbību īstenošanu. Šis uzdevums ietver (bet ne tikai (41)) uzraudzību pār to, kā notiek informācijas apmaiņa starp OLAF un iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām, un dalībvalstu kompetentajām iestādēm, no vienas puses, un jaunāko notikumu uzraudzību attiecībā uz procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu, no otras puses. Tas ietver arī OLAF darba efektivitātes un izmeklēšanas rezultātu uzraudzību.

| 33. | UK atzinīgi novērtē jauno uzdevumu uzraudzīt, kā notiek informācijas apmaiņa starp OLAF un iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām, un atbalsta Komisijas priekšlikumu šo uzdevumu paplašināt, ietverot arī uzraudzību pār to, kā notiek informācijas apmaiņa starp OLAF un DV kompetentajām iestādēm (42). |
| --- | --- |

33.

UK atzinīgi novērtē jauno uzdevumu uzraudzīt, kā notiek informācijas apmaiņa starp OLAF un iestādēm, organizācijām, birojiem un aģentūrām, un atbalsta Komisijas priekšlikumu šo uzdevumu paplašināt, ietverot arī uzraudzību pār to, kā notiek informācijas apmaiņa starp OLAF un DV kompetentajām iestādēm (42).

| 34. | UK arī uzrauga jaunākos notikumus attiecībā uz procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu. Tāpēc UK kategoriski nepiekrīt 11. panta 7. punkta b) apakšpunkta jaunajam formulējumam (43). Veicot šo grozījumu, nav ņemta vērā norma, kura ieviesta ar Franchet un Byk lietu un kurā tika atzīts, ka UK ir jāuzņemas konkrēts uzdevums attiecībā uz OLAF izmeklēšanā iesaistīto personu tiesību aizsardzību. UK uzdevums šajā jomā patiešām tiktu sašaurināts, jo ĢD vairs nebūs pienākuma sistemātiski informēt UK pirms informācijas nosūtīšanas valsts tiesu iestādēm, bet gan būs vairs tikai pienākums “periodiski” informēt to par gadījumiem, kad informācija jau ir nosūtīta šīm iestādēm (44). |
| --- | --- |

34.

UK arī uzrauga jaunākos notikumus attiecībā uz procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu. Tāpēc UK kategoriski nepiekrīt 11. panta 7. punkta b) apakšpunkta jaunajam formulējumam (43). Veicot šo grozījumu, nav ņemta vērā norma, kura ieviesta ar Franchet un Byk lietu un kurā tika atzīts, ka UK ir jāuzņemas konkrēts uzdevums attiecībā uz OLAF izmeklēšanā iesaistīto personu tiesību aizsardzību. UK uzdevums šajā jomā patiešām tiktu sašaurināts, jo ĢD vairs nebūs pienākuma sistemātiski informēt UK pirms informācijas nosūtīšanas valsts tiesu iestādēm, bet gan būs vairs tikai pienākums “periodiski” informēt to par gadījumiem, kad informācija jau ir nosūtīta šīm iestādēm (44).

| 35. | Saskaņā ar pašreiz spēkā esošajiem tiesību aktiem UK turpinās uzraudzīt izmeklēšanas rezultātus, pamatojoties uz ĢD sniegto informāciju par gadījumiem, kad iestāde, organizācija, aģentūra vai birojs nav ievērojusi OLAF ieteikumus. UK ar nožēlu norāda, ka Padomes priekšlikumā šāda informēšana neietver gadījumus, kad ieteikumus nav ņēmušas vērā dalībvalstu kompetentās iestādes (45). UK uzskata, ka ir svarīgi novērtēt iemeslus, kāpēc ieteikumi nav ņemti vērā (piemēram, laika ierobežojumi), un tādējādi konstatēt jebkādu iespējamu OLAF neatkarības ietekmēšanu, kā arī sniegt attiecīgus ieteikumus. UK uzskata, ka ir acīmredzami nepieciešams uzraudzīt OLAF izmeklēšanas rezultātus un ka tā ir ļoti atbilstošā situācijā, lai uzņemtos šo uzdevumu. UK nopietni apšauba, vai ierosinātajai viedokļu apmaiņai ar iestādēm būtu jābūt vienīgajam forumam, kurā notiek apspriedes par OLAF izmeklēšanas jomā veiktās darbības efektivitāti (46). |
| --- | --- |

35.

Saskaņā ar pašreiz spēkā esošajiem tiesību aktiem UK turpinās uzraudzīt izmeklēšanas rezultātus, pamatojoties uz ĢD sniegto informāciju par gadījumiem, kad iestāde, organizācija, aģentūra vai birojs nav ievērojusi OLAF ieteikumus. UK ar nožēlu norāda, ka Padomes priekšlikumā šāda informēšana neietver gadījumus, kad ieteikumus nav ņēmušas vērā dalībvalstu kompetentās iestādes (45). UK uzskata, ka ir svarīgi novērtēt iemeslus, kāpēc ieteikumi nav ņemti vērā (piemēram, laika ierobežojumi), un tādējādi konstatēt jebkādu iespējamu OLAF neatkarības ietekmēšanu, kā arī sniegt attiecīgus ieteikumus. UK uzskata, ka ir acīmredzami nepieciešams uzraudzīt OLAF izmeklēšanas rezultātus un ka tā ir ļoti atbilstošā situācijā, lai uzņemtos šo uzdevumu. UK nopietni apšauba, vai ierosinātajai viedokļu apmaiņai ar iestādēm būtu jābūt vienīgajam forumam, kurā notiek apspriedes par OLAF izmeklēšanas jomā veiktās darbības efektivitāti (46).

4.1.2.   Atbalsts UK

| 36. | UK ar nožēlu norāda, ka tās pienākumu paplašināšana un tās uzdevuma precizēšana nav saskaņota ar atbilstošo atbalstu, ko sniedz gan UK, gan tās sekretariātam. UK atkārtoti pauž bažas un piezīmes, kas izteiktas tās iepriekšējā Atzinumā Nr. 3/2010 attiecībā uz UK resursiem (OLAF nosūtītā informācija, UK piekļuve datiem, UK sekretariāts), kuriem būtu jābūt atbilstošiem un pietiekamiem, lai tā varētu veikt savu uzdevumu un pienākumus pilnīgi neatkarīgi. |
| --- | --- |

36.

UK ar nožēlu norāda, ka tās pienākumu paplašināšana un tās uzdevuma precizēšana nav saskaņota ar atbilstošo atbalstu, ko sniedz gan UK, gan tās sekretariātam. UK atkārtoti pauž bažas un piezīmes, kas izteiktas tās iepriekšējā Atzinumā Nr. 3/2010 attiecībā uz UK resursiem (OLAF nosūtītā informācija, UK piekļuve datiem, UK sekretariāts), kuriem būtu jābūt atbilstošiem un pietiekamiem, lai tā varētu veikt savu uzdevumu un pienākumus pilnīgi neatkarīgi.

| 37. | UK veic savu uzraudzības pienākumu, pamatojoties uz informāciju un dokumentiem, ko tai nosūtījis ĢD, un ņemot vērā atzinumus un analīzi, kuru izstrādājusi persona vai personas, kam uzticēta kontroles procedūra (47). |
| --- | --- |

37.

UK veic savu uzraudzības pienākumu, pamatojoties uz informāciju un dokumentiem, ko tai nosūtījis ĢD, un ņemot vērā atzinumus un analīzi, kuru izstrādājusi persona vai personas, kam uzticēta kontroles procedūra (47).

| 38. | UK norāda, ka 7.b panta 5. punkta noteikumi nav saderīgi ar 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta noteikumiem, proti, lai gan 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka UK “uzrauga jaunākos notikumus attiecībā uz procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu, balstoties uz (..) atzinumiem un analīzes ziņojumiem, kurus regulāri sagatavo persona(s), kam ir uzticēta kontroles procedūra”, 7.b panta 5. punktā ir minēts, ka šāda persona vai personas regulāri iesniedz UK “statistiskus un analītiskus ziņojumus”, nevis atzinumus, kas sniegti pēc iesaistītās personas pieprasījuma
   (48). Šādai personai vai personām noteiktais pienākums regulāri nosūtīt ziņojumus nav līdzvērtīgs pienākumam nosūtīt ikvienu atzinumu UK, kā tam būtu jābūt. |
| --- | --- |

38.

UK norāda, ka 7.b panta 5. punkta noteikumi nav saderīgi ar 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta noteikumiem, proti, lai gan 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka UK “uzrauga jaunākos notikumus attiecībā uz procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu, balstoties uz (..) atzinumiem un analīzes ziņojumiem, kurus regulāri sagatavo persona(s), kam ir uzticēta kontroles procedūra”, 7.b panta 5. punktā ir minēts, ka šāda persona vai personas regulāri iesniedz UK “statistiskus un analītiskus ziņojumus”, nevis atzinumus, kas sniegti pēc iesaistītās personas pieprasījuma
   (48). Šādai personai vai personām noteiktais pienākums regulāri nosūtīt ziņojumus nav līdzvērtīgs pienākumam nosūtīt ikvienu atzinumu UK, kā tam būtu jābūt.

| 39. | Turklāt UK nepiekrīt priekšlikumam, ka UK vairs nesaņem regulāru informāciju par lietām, kas nodotas valsts tiesu iestādēm, iepriekš norādīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

39.

Turklāt UK nepiekrīt priekšlikumam, ka UK vairs nesaņem regulāru informāciju par lietām, kas nodotas valsts tiesu iestādēm, iepriekš norādīto iemeslu dēļ.

| 40. | UK uzsver, ka tā kā neatkarīga struktūra savā darbā nevar un nedrīkst paļauties vienīgi uz informāciju, kas tiek saņemta no OLAF. UK veic savu analīzi, izmantojot ne vien no OLAF saņemtos dokumentus un informāciju, bet arī jebkuru dokumentāciju, ko UK uzskata par vajadzīgu šajā nolūkā. Grozītā priekšlikuma 11. panta 1. punkta pēdējā teikumā ir tikai daļēji ņemta vērā UK vajadzība piekļūt OLAF rīcībā esošajiem datiem un informācijai, kā prasīts tās Atzinumā Nr. 3/2010 (49). UK uzskata, ka ar šo noteikumu nepietiek, lai UK varētu veikt pienācīgu un atbilstošu uzraudzību un tādējādi konstatēt iespējamu OLAF neatkarības ietekmēšanu, jo UK piekļuve informācijai būtu atstāta ĢD ziņā (50). Tāpēc UK ir vajadzīga pastāvīga un iepriekš neizziņota piekļuve visiem OLAF slēgto lietu materiāliem. Lai neiejauktos notiekošā izmeklēšanā, UK pēc rakstiska pieprasījuma būtu jābūt piekļuvei atvērto lietu materiāliem. |
| --- | --- |

40.

UK uzsver, ka tā kā neatkarīga struktūra savā darbā nevar un nedrīkst paļauties vienīgi uz informāciju, kas tiek saņemta no OLAF. UK veic savu analīzi, izmantojot ne vien no OLAF saņemtos dokumentus un informāciju, bet arī jebkuru dokumentāciju, ko UK uzskata par vajadzīgu šajā nolūkā. Grozītā priekšlikuma 11. panta 1. punkta pēdējā teikumā ir tikai daļēji ņemta vērā UK vajadzība piekļūt OLAF rīcībā esošajiem datiem un informācijai, kā prasīts tās Atzinumā Nr. 3/2010 (49). UK uzskata, ka ar šo noteikumu nepietiek, lai UK varētu veikt pienācīgu un atbilstošu uzraudzību un tādējādi konstatēt iespējamu OLAF neatkarības ietekmēšanu, jo UK piekļuve informācijai būtu atstāta ĢD ziņā (50). Tāpēc UK ir vajadzīga pastāvīga un iepriekš neizziņota piekļuve visiem OLAF slēgto lietu materiāliem. Lai neiejauktos notiekošā izmeklēšanā, UK pēc rakstiska pieprasījuma būtu jābūt piekļuvei atvērto lietu materiāliem.

| 41. | UK locekļiem to pienākumu izpildē palīdz sekretariāts. Lai gan sekretariātu nodrošina OLAF, tas darbojas pilnīgi neatkarīgi UK priekšsēdētāja un locekļu pakļautībā. UK uzskata, ka, lai tās sekretariāts varētu darboties neatkarīgi (51), pašā regulas tekstā ir jābūt sniegtām papildu garantijām – sekretariāts ir atbilstoši nodrošināts ar personāla resursiem; sekretariāta locekļus atbilstoši nolikuma nosacījumiem ieceļ iecēlējinstitūcija, kas nav OLAF ĢD, pēc UK ieteikuma; tos periodiski izvērtē vienīgi UK (52); tie savā darbā ir uzticīgi UK un pilnībā ievēro tikai no UK saņemtos norādījumus. Kā tas ir attiecībā uz personu, kam izticēta kontroles procedūra, UK uzskata, ka prasība, ka tās sekretariātam – un attiecīgi UK – ir jābūt neatkarīgiem, ir tikai ilūzija, ja sekretariāta personālu ieceļ, pārvalda un paaugstina amatos dienests, kas ir atbildīgs par uzraudzību. |
| --- | --- |

41.

UK locekļiem to pienākumu izpildē palīdz sekretariāts. Lai gan sekretariātu nodrošina OLAF, tas darbojas pilnīgi neatkarīgi UK priekšsēdētāja un locekļu pakļautībā. UK uzskata, ka, lai tās sekretariāts varētu darboties neatkarīgi (51), pašā regulas tekstā ir jābūt sniegtām papildu garantijām – sekretariāts ir atbilstoši nodrošināts ar personāla resursiem; sekretariāta locekļus atbilstoši nolikuma nosacījumiem ieceļ iecēlējinstitūcija, kas nav OLAF ĢD, pēc UK ieteikuma; tos periodiski izvērtē vienīgi UK (52); tie savā darbā ir uzticīgi UK un pilnībā ievēro tikai no UK saņemtos norādījumus. Kā tas ir attiecībā uz personu, kam izticēta kontroles procedūra, UK uzskata, ka prasība, ka tās sekretariātam – un attiecīgi UK – ir jābūt neatkarīgiem, ir tikai ilūzija, ja sekretariāta personālu ieceļ, pārvalda un paaugstina amatos dienests, kas ir atbildīgs par uzraudzību.

4.2.   Ģenerāldirektora uzdevuma precizēšana

| 42. | Lai gan UK piekrīt tam, kā tika veikta darbinieku atlase ģenerāldirektora amatam pēc tā priekšteča nāves, tā norāda, ka process norisinājās ārkārtīgi ilgi, un tāpēc iesaka paredzēt regulā salīdzinoši īsu termiņu turpmākai darbinieku iecelšanai šajā amatā. |
| --- | --- |

42.

Lai gan UK piekrīt tam, kā tika veikta darbinieku atlase ģenerāldirektora amatam pēc tā priekšteča nāves, tā norāda, ka process norisinājās ārkārtīgi ilgi, un tāpēc iesaka paredzēt regulā salīdzinoši īsu termiņu turpmākai darbinieku iecelšanai šajā amatā.

4.2.1.   Pilnvaru deleģēšana un vietnieku pārstāvība

| 43. | UK nav pārliecināta, vai ĢD pilnvaras deleģēt tā funkciju izpildi vienam vai vairākiem OLAF personāla locekļiem neapdraud izmeklēšanas neatkarīgu veikšanu. UK norāda, ka dažas no funkcijām, ko var deleģēt, ir cieši saistītas ar izmeklēšanas veikšanu (53). Tāpēc persona(s), kam uzticētas šīs funkcijas, rīkojas pilnīgi neatkarīgi, tā, kā to dara ĢD. |
| --- | --- |

43.

UK nav pārliecināta, vai ĢD pilnvaras deleģēt tā funkciju izpildi vienam vai vairākiem OLAF personāla locekļiem neapdraud izmeklēšanas neatkarīgu veikšanu. UK norāda, ka dažas no funkcijām, ko var deleģēt, ir cieši saistītas ar izmeklēšanas veikšanu (53). Tāpēc persona(s), kam uzticētas šīs funkcijas, rīkojas pilnīgi neatkarīgi, tā, kā to dara ĢD.

| 44. | Ir svarīgi nodrošināt nepārtrauktību OLAF veiktajā neatkarīgajā izmeklēšanā, ieceļot ģenerāldirektora vietnieku, kurš aizvieto ģenerāldirektoru, kad tas atkāpjas no amata, pensionējas, ir slimības atvaļinājumā vai citādi nespēj pildīt savus pienākumus. Vietnieks būtu jāizvēlas no direktoru vidus vienprātīgi visām trim iestādēm. |
| --- | --- |

44.

Ir svarīgi nodrošināt nepārtrauktību OLAF veiktajā neatkarīgajā izmeklēšanā, ieceļot ģenerāldirektora vietnieku, kurš aizvieto ģenerāldirektoru, kad tas atkāpjas no amata, pensionējas, ir slimības atvaļinājumā vai citādi nespēj pildīt savus pienākumus. Vietnieks būtu jāizvēlas no direktoru vidus vienprātīgi visām trim iestādēm.

4.2.2.   Iekšējā struktūra, ar kuru jāapspriežas ĢD

| 45. | UK atbalsta grozītā priekšlikuma 12. panta 6. punktu, kas paredz ĢD pienākumu apspriesties ar iekšēju struktūru, uzsākot izmeklēšanu, pirms izmeklēšanas pabeigšanas un ikreiz, kad uzskata to par nepieciešamu, bet tikai tad, ja tekstā tiek iekļautas atbilstošas garantijas, lai novērstu jebkādu iespējamu kavēšanos ārkārtas gadījumā. |
| --- | --- |

45.

UK atbalsta grozītā priekšlikuma 12. panta 6. punktu, kas paredz ĢD pienākumu apspriesties ar iekšēju struktūru, uzsākot izmeklēšanu, pirms izmeklēšanas pabeigšanas un ikreiz, kad uzskata to par nepieciešamu, bet tikai tad, ja tekstā tiek iekļautas atbilstošas garantijas, lai novērstu jebkādu iespējamu kavēšanos ārkārtas gadījumā.

4.3.   Viedokļu apmaiņas ieviešana

| 46. | UK atbalsta koncepciju par viedokļu apmaiņu politiskā līmenī (54), lai apspriestu OLAF izmeklēšanas politiku, ar nosacījumu, ka tās mērķis ir atbalstīt OLAF darbību un ka tā neietekmē OLAF darbības neatkarību. UK uzskata, ka OLAF pienākums atbilstoši rīkoties, vienlaikus ņemot vērā uzskatus, kas pausti viedokļu apmaiņā, varētu ietekmēt ĢD neatkarību. Tādējādi ĢD tiktu pakļauts iestāžu spiedienam, jo īpaši attiecībā uz stratēģisko prioritāšu noteikšanu OLAF izmeklēšanas politikai (55). Turklāt UK kategoriski nepiekrīt Padomes veiktajam grozījumam, kas, pēc tās ieskatiem, nopietni apdraud OLAF neatkarību, jo tas būtiski maina 11.a panta 1. punkta nozīmi tādā ziņā, ka UK līdzdalība šādā viedokļu apmaiņā nebūtu obligāta katrā gadījumā (56). |
| --- | --- |

46.

UK atbalsta koncepciju par viedokļu apmaiņu politiskā līmenī (54), lai apspriestu OLAF izmeklēšanas politiku, ar nosacījumu, ka tās mērķis ir atbalstīt OLAF darbību un ka tā neietekmē OLAF darbības neatkarību. UK uzskata, ka OLAF pienākums atbilstoši rīkoties, vienlaikus ņemot vērā uzskatus, kas pausti viedokļu apmaiņā, varētu ietekmēt ĢD neatkarību. Tādējādi ĢD tiktu pakļauts iestāžu spiedienam, jo īpaši attiecībā uz stratēģisko prioritāšu noteikšanu OLAF izmeklēšanas politikai (55). Turklāt UK kategoriski nepiekrīt Padomes veiktajam grozījumam, kas, pēc tās ieskatiem, nopietni apdraud OLAF neatkarību, jo tas būtiski maina 11.a panta 1. punkta nozīmi tādā ziņā, ka UK līdzdalība šādā viedokļu apmaiņā nebūtu obligāta katrā gadījumā (56).

---

(1)  Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (COM/2011/0135 final – COD 2006/0084).

1

OLAF

(2)  Sk. Padomes grozīto tekstu, kas datēts ar 2011. gada 28. jūniju.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 20. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (COM(2006)0244 – C6-0228/2006 – 2006/0084(COD)) (OV C 16E, 22.1.2010., 201 lpp.).

3

OLAF

(4)  Atzinums Nr. 2/2006; Atzinums Nr. 03/2010 par Komisijas pārdomu dokumentu.

4

(5)  Atzinums Nr. 6/2011 (atbilstoši LESD 325. pantam) par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un atceļ Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999; OV C 254, 30.8.2011., 1. lpp.

5

OLAF

(6)  Atzinums, kas pieņemts 2011. gada 1. jūnijā.

6

(7)  1. pants.

7

(8)  Grozītā priekšlikuma 1. pants paredz, ka OLAF“veic administratīvas izmeklēšanas, lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Eiropas Savienības finanšu intereses. Šajā nolūkā tas izmeklē nopietnus jautājumus, kas attiecas uz profesionālo pienākumu veikšanu, piemēram, ierēdņu un citu Savienības darbinieku nolaidību pienākumu pildīšanā, kas var būt cēlonis disciplinārlietai vai, attiecīgā gadījumā, krimināllietai, vai līdzīgus pārkāpumus pienākumu pildīšanā, ko izdarījuši iestāžu un organizāciju locekļi, biroju un aģentūru vadītāji vai iestāžu, organizāciju, biroju vai aģentūru darbinieki, uz kuriem neattiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.”

8

OLAF

kas ietekmē Eiropas Savienības finanšu intereses. Šajā nolūkā

(9)  Piemēram, Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido OLAF (999/352/EK, EOTK, Euratom), to pilnvaro, “lai izmeklētu ar profesionālās darbības veikšanu saistītus nopietnus faktus, ko varētu uzskatīt par Kopienas ierēdņu pienākumu nepildīšanu, attiecībā uz ko var uzsākt disciplināras un attiecīgos gadījumos kriminālprocesuālas darbības, vai par iestāžu un struktūru locekļu, struktūru vadītāju vai iestāžu un struktūru personāla locekļu, uz ko neattiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, analogu pienākumu nepildīšanu” (2. pants). Šāda pieeja ir apstiprināta preambulas 6. apsvērumā, kurā uzsvērts, ka “Birojam būtu jāatbild ne vien par finanšu interešu aizsardzību, bet arī par visām darbībām, kas ir saistītas ar Kopienas interešu aizsardzību no nelikumīgām darbībām, kuras varētu novest pie administratīvām vai kriminālprocesuālām darbībām”. Turklāt Civildienesta noteikumu 86. pants pilnvaro OLAF sākt administratīvu izmeklēšanu, lai pārliecinātos, vai ir notikusi Civildienesta noteikumos paredzētu pienākumu neizpilde no ierēdņa vai bijušā ierēdņa puses.

9

OLAF

OLAF

(10)  Sk. UK Atzinumu Nr. 4/2010.

10

(11)  Sk. Komisijas priekšlikuma 5. panta 4. punktu.

11

(12)  Komisijas priekšlikuma 6. panta 6. punkts.

12

(13)  Kā noteikts Padomes priekšlikumā.

13

(14)  Kā pašlaik noteikts Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 7. punktā.

14

(15)  Grozītā priekšlikuma 7.b panta 3. punkta un 6. panta 4. punkts.

15

(16)  Grozītā priekšlikuma 11. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 8. punkts.

16

(17)  Grozītā priekšlikuma 7.b pants paredz, ka persona, kam ir uzticēta kontroles procedūra, paziņo ģenerāldirektoram savu atzinumu un nosūta pamatotu atbildi iesaistītajai personai.

17

(18)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 5. punkts.

18

(19)  Komisijas priekšlikumā ir noteikts: “Izņēmuma gadījumos, kad nevar nodrošināt izmeklēšanas konfidencialitāti, Birojam būtu jāizmanto atbilstīgi alternatīvi informēšanas kanāli”.

19

(20)  Grozītā priekšlikuma 6. panta 5. punkts.

20

(21)  Grozītā priekšlikuma 9. panta 4. punkts.

21

(22)  Grozītā priekšlikuma 11. panta 7. punkta a) apakšpunkts.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

23

(24)  Komisijas priekšlikuma 3. panta 4. punkts.

24

(25)  Padomes priekšlikuma 3. panta 4. punkts.

25

(26)  Grozītā priekšlikuma 10. panta 1. punkts.

26

(27)  Grozītā priekšlikuma 10. panta 2. punkts.

27

(28)  Komisijas priekšlikuma 9. panta 5. punkts. Padomes priekšlikums paredz iekšējus administratīvus pasākumus, jo īpaši disciplināras un finansiālas sankcijas.

28

(29)  Grozītā priekšlikuma 2. pants.

29

(30)  Sk. Komisija priekšlikuma 9. panta 3. punktu un Padomes priekšlikuma 9. panta 4. punktu.

30

(31)  Sk. Komisijas priekšlikuma 11. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Padome ir paturējusi spēkā šo pienākumu tikai attiecībā uz iestādēm, organizācijām, birojiem vai aģentūrām un svītrojusi atsauci uz DV iestādēm.

31

(32)  Padome ir būtiski pārveidojusi šo pantu.

32

(33)  UK Atzinums Nr. 5/2010.

33

(34)  Grozītā priekšlikuma 7.a panta 4. punkts.

34

(35)  UK Atzinums Nr. 3/2010.

35

(36)  Sk. Komisijas priekšlikuma 12. panta 6. punktu.

36

(37)  Parlamenta 2008. gada rezolūcijas 14. pants.

37

(38)  Sk. Atzinumu Nr. 2/2006.

38

(39)  Sk. Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 6/2011, 15. un 37.–40. punktu.

39

(40)  Kā ierosināts Parlamenta rezolūcijas 15. pantā.

40

(41)  Grozītā priekšlikuma 11. panta 1. punkta otrais teikums paredz, ka UK “jo īpaši” uzrauga, kā notiek informācijas apmaiņa (..).

41

(42)  Atsauci uz uzraudzību pār to, kā notiek informācijas apmaiņa starp OLAF un dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Padome svītroja.

42

OLAF

(43)  “Ģenerāldirektors periodiski informē Uzraudzības komiteju (..) b) par gadījumiem, kad informācija ir nosūtīta dalībvalstu tiesas iestādēm, un par gadījumiem, kad viņš saskaņā ar 9. panta 5. punktu nolēma nenosūtīt attiecīgajām valsts tiesu iestādēm informāciju par iekšējo izmeklēšanu”.

43

(44)  Sk. Revīzijas palātas Atzinuma Nr. 6/2011 45. punktu.

44

(45)  Padomes priekšlikuma 11. panta 7. punkta a) apakšpunkts.

45

(46)  Grozītā priekšlikuma 11. panta 2. punkta f) apakšpunkts.

46

(47)  Grozītā priekšlikuma 11. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 7. punkts.

47

(48)  Patiešām, saskaņā ar 7.b panta 3. punktu persona vai personas, kam ir uzticēta kontroles procedūra, savu atzinumu paziņo tikai ĢD un nosūta pamatotu atbildi (NB: nevis atzinumu) iesaistītajai personai.

48

NB: nevis atzinumu

(49)  UK Atzinums Nr. 3/2010, 2.2.3. punkts. Patiešām, 11. panta 1. punkta pēdējais teikums paredz, ka UK pienācīgi pamatotās situācijās var lūgt OLAF papildu informāciju par izmeklēšanu, tomēr neiejaucoties izmeklēšanas veikšanā.

49

OLAF

(50)  Revīzijas palāta uzskata tāpat (sk. tās Atzinumu Nr. 6/2011, 43. punktu).

50

(51)  Kā paredzēts grozītā priekšlikuma 17. apsvērumā.

51

(52)  Saskaņā ar Revīzijas palātas Atzinumu Nr. 6/2011 UK sekretariāta locekļus nedrīkst iecelt ĢD, un tie nedrīkst pakļauties ĢD (44. punkts).

52

(53)  Funkcijas, ko var deleģēt, ir jo īpaši lēmuma pieņemšana par to, vai uzsākt izmeklēšanu (5. pants), vai izmeklēšanas vadība (6. panta 1. punkts).

53

(54)  Šāda viedokļu apmaiņa aizstāj starpiestāžu dialogu, kas ierosināts iepriekšējos tekstos par reformu.

54

(55)  Grozītā priekšlikuma 11.a panta 2. punkta a) apakšpunkts.

55

(56)  Komisijas priekšlikumā 11.a panta 1. punkts ir formulēts šādi: “Eiropas Parlaments, Padome un Komisija periodiski vai pēc vienas no šīm iestādēm, Biroja vai Uzraudzības komitejas lūguma tiekas viedokļu apmaiņai politiskā līmenī, lai apspriestu Biroja izmeklēšanas politiku”. Padome šo tekstu grozīja šādi: “Eiropas Parlaments, Padome un Komisija periodiski pēc Biroja vai Uzraudzības komitejas lūguma tiekas viedokļu apmaiņai politiskā līmenī, lai apspriestu Biroja izmeklēšanas politiku”. Šo formulējumu var interpretēt tādējādi, ka iestādēm ir iespēja tikties ar Biroju atsevišķi, bez UK obligātas klātbūtnes.

56

vai pēc vienas no šīm iestādēm

---

VII PIELIKUMS

ATZINUMS Nr. 5/2011

Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) sagatavoto lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšana iestādēm gadījumos, kad iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus

Briselē, 2011. gada 17. novembrī

SATURS

Priekšvēsture

| A. | Lietu materiālu analīze |
| --- | --- |

A.

| B. | Juridiskais pamats lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšanai gadījumos, kad iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus |
| --- | --- |

B.

| a) | Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punkts |
| --- | --- |

a)

| b) | OLAF un Komisijas Saprašanās memoranda 7. pants |
| --- | --- |

b)

| C. | Atbilstība ES tiesību aktiem |
| --- | --- |

C.

| a) | Atbilstība prasībai par izmeklēšanas konfidencialitāti |
| --- | --- |

a)

| b) | Atbilstība datu aizsardzības noteikumiem |
| --- | --- |

b)

Secinājumi un ieteikumi

PRIEKŠVĒSTURE

| 1. | Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) veic iekšēju administratīvu izmeklēšanu, lai noteiktu, vai nav notikusi krāpšana, korupcija vai citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Eiropas Savienības finansiālās intereses. OLAF izmeklē arī ierēdņu un citu ES darbinieku iespējamu nolaidību pienākumu pildīšanā, par ko var ierosināt disciplinārlietu vai krimināllietu (1). Ja ir atklāti pierādījumi, kas liek domāt, ka ir notikušas minētās darbības, OLAF par izmeklēšanas rezultātiem informē attiecīgās iestādes, lai tās veiktu disciplinārus, administratīvus, finanšu un vajadzības gadījumā tiesiskus turpmākus pasākumus. Pēc iekšējās izmeklēšanas sagatavotus ziņojumus un citus būtiskus ar izmeklēšanu saistītus dokumentus nosūta attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai (2). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) veic iekšēju administratīvu izmeklēšanu, lai noteiktu, vai nav notikusi krāpšana, korupcija vai citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Eiropas Savienības finansiālās intereses. OLAF izmeklē arī ierēdņu un citu ES darbinieku iespējamu nolaidību pienākumu pildīšanā, par ko var ierosināt disciplinārlietu vai krimināllietu (1). Ja ir atklāti pierādījumi, kas liek domāt, ka ir notikušas minētās darbības, OLAF par izmeklēšanas rezultātiem informē attiecīgās iestādes, lai tās veiktu disciplinārus, administratīvus, finanšu un vajadzības gadījumā tiesiskus turpmākus pasākumus. Pēc iekšējās izmeklēšanas sagatavotus ziņojumus un citus būtiskus ar izmeklēšanu saistītus dokumentus nosūta attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai (2).

| 2. | Saskaņā ar OLAF līdzšinējo praksi ziņojumus nosūtīja tikai tad, ja izmeklēšana bija pabeigta, nosakot turpmākus pasākumus. Ja iekšējo izmeklēšanu beidza bez turpmākiem pasākumiem, OLAF attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par to informēja, nosūtot paziņojumu (3), kurā bija teikts, ka lieta slēgta, nenosakot turpmākus pasākumus (4). |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar OLAF līdzšinējo praksi ziņojumus nosūtīja tikai tad, ja izmeklēšana bija pabeigta, nosakot turpmākus pasākumus. Ja iekšējo izmeklēšanu beidza bez turpmākiem pasākumiem, OLAF attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par to informēja, nosūtot paziņojumu (3), kurā bija teikts, ka lieta slēgta, nenosakot turpmākus pasākumus (4).

| 3. | Uzraudzības komiteja ir ņēmusi vērā OLAF lēmumu ievērot “[Eiropas Komisijas] lūgumu nosūtīt tai lietu nobeiguma ziņojumus arī visos tajos gadījumos, kad turpmāki pasākumi nav noteikti”. OLAF turklāt ir nolēmis paziņot “pārējām iestādēm, ka tām tiks piemērota līdzīga politika, ja iestādes nebūs lūgušas rīkoties citādi” (5). |
| --- | --- |

3.

Uzraudzības komiteja ir ņēmusi vērā OLAF lēmumu ievērot “[Eiropas Komisijas] lūgumu nosūtīt tai lietu nobeiguma ziņojumus arī visos tajos gadījumos, kad turpmāki pasākumi nav noteikti”. OLAF turklāt ir nolēmis paziņot “pārējām iestādēm, ka tām tiks piemērota līdzīga politika, ja iestādes nebūs lūgušas rīkoties citādi” (5).

| 4. | Uzraudzības komiteja pieņem, ka pēc izmeklēšanas sagatavotos lietu nobeiguma ziņojumus turpmāk automātiski un sistemātiski nosūtīs arī tajos gadījumos, kad iekšējo izmeklēšanu izbeidz, nenosakot turpmākus pasākumus. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir nolēmusi izvērtēt šo praksi – galvenokārt tādēļ, lai noteiktu, vai tā nevar apdraudēt OLAF veiktās izmeklēšanas neatkarību. Uzraudzības komiteja ir pārbaudījusi 17 lietas, kuru iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus, un nobeiguma ziņojumi nosūtīti attiecīgajām iestādēm un struktūrām, un izvērtējusi nosūtīšanas juridisko pamatu un šīs prakses atbilstību ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

4.

Uzraudzības komiteja pieņem, ka pēc izmeklēšanas sagatavotos lietu nobeiguma ziņojumus turpmāk automātiski un sistemātiski nosūtīs arī tajos gadījumos, kad iekšējo izmeklēšanu izbeidz, nenosakot turpmākus pasākumus. Tāpēc Uzraudzības komiteja ir nolēmusi izvērtēt šo praksi – galvenokārt tādēļ, lai noteiktu, vai tā nevar apdraudēt OLAF veiktās izmeklēšanas neatkarību. Uzraudzības komiteja ir pārbaudījusi 17 lietas, kuru iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus, un nobeiguma ziņojumi nosūtīti attiecīgajām iestādēm un struktūrām, un izvērtējusi nosūtīšanas juridisko pamatu un šīs prakses atbilstību ES tiesību aktiem.

A.   LIETU MATERIĀLU ANALĪZE

| 5. | Pārbaudot lietu materiālus, Uzraudzības komiteja tajos uzgāja divas piezīmes, ko Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāts bija nosūtījis OLAF. Pirmā piezīme ir formulēta šādi: “Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l'OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services” (6). Ģenerālsekretariāts šajā piezīmē norāda, ka ziņojumu nosūtīšana ir paredzēta Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punktā. Otrajā piezīmē (7) ir atsauce uz pirmo piezīmi, “par laquelle je [Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs] rappelais l'obligation faite à l'OLAF par le Règlement 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite” (8). |
| --- | --- |

5.

Pārbaudot lietu materiālus, Uzraudzības komiteja tajos uzgāja divas piezīmes, ko Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāts bija nosūtījis OLAF. Pirmā piezīme ir formulēta šādi: “Comme vous le savez et comme discuté lors de la dernière réunion du Clearing House, la Commission ne peut accepter que, depuis mai 2010, l'OLAF ne communique plus les rapports finaux d'enquêtes internes clôturées sans suite concernant ses services” (6). Ģenerālsekretariāts šajā piezīmē norāda, ka ziņojumu nosūtīšana ir paredzēta Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punktā. Otrajā piezīmē (7) ir atsauce uz pirmo piezīmi, “par laquelle je [Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs] rappelais l'obligation faite à l'OLAF par le Règlement 1073/1999 de transmettre tous les rapports finaux des enquêtes internes, y compris celles clôturées sans suite” (8).

| 6. | Pēc iepriekš minēto lietu pārbaudes Uzraudzības komiteja konstatēja, ka:






  — | OLAF bija izbeidzis šīs izmeklēšanas, nenosakot turpmākus pasākumus, jo apgalvojumi par iespējamiem pārkāpumiem vai krāpšanas gadījumiem nebija pamatoti, |
| --- | --- | --- |

6.

Pēc iepriekš minēto lietu pārbaudes Uzraudzības komiteja konstatēja, ka:

—

OLAF bija izbeidzis šīs izmeklēšanas, nenosakot turpmākus pasākumus, jo apgalvojumi par iespējamiem pārkāpumiem vai krāpšanas gadījumiem nebija pamatoti,

| — | atbildot uz Eiropas Komisijas lūgumu, OLAF tai bija nosūtījis pēc šīm izmeklēšanām sagatavotos lietu nobeiguma ziņojumus, |
| --- | --- |

—

atbildot uz Eiropas Komisijas lūgumu, OLAF tai bija nosūtījis pēc šīm izmeklēšanām sagatavotos lietu nobeiguma ziņojumus,

| — | pēc savas iniciatīvas OLAF bija nosūtījis šos ziņojumus arī pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, t. i., Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ārējās darbības dienestam, |
| --- | --- |

—

pēc savas iniciatīvas OLAF bija nosūtījis šos ziņojumus arī pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, t. i., Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas Ārējās darbības dienestam,

| — | kā ziņojumu nosūtīšanas juridisko pamatu OLAF bija norādījis Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punktu (9), |
| --- | --- |

—

kā ziņojumu nosūtīšanas juridisko pamatu OLAF bija norādījis Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punktu (9),

| — | ziņojumos ir iekļauta iekšējās izmeklēšanas laikā nodota vai iegūta informācija, tostarp iesaistītā darbinieka vārds/uzvārds un tās ES iestādes nosaukums, kas viņu nodarbina, sākotnējais informācijas avots, iespējamās krāpšanas vai pārkāpuma skaidrojums, izmeklēšanas laikā veiktie pasākumi un savāktie fakti, izmeklējamajos jautājumos iesaistīto personu (tostarp vajadzības gadījumā attiecīgās personas, ziņotāja vai liecinieka) liecības, OLAF konstatējumi un izmeklēšanas galvenie rezultāti, |
| --- | --- |

—

ziņojumos ir iekļauta iekšējās izmeklēšanas laikā nodota vai iegūta informācija, tostarp iesaistītā darbinieka vārds/uzvārds un tās ES iestādes nosaukums, kas viņu nodarbina, sākotnējais informācijas avots, iespējamās krāpšanas vai pārkāpuma skaidrojums, izmeklēšanas laikā veiktie pasākumi un savāktie fakti, izmeklējamajos jautājumos iesaistīto personu (tostarp vajadzības gadījumā attiecīgās personas, ziņotāja vai liecinieka) liecības, OLAF konstatējumi un izmeklēšanas galvenie rezultāti,

| — | dažos gadījumos OLAF šo informāciju izmantos citās pašlaik notiekošās iekšējās un ārējās izmeklēšanās, |
| --- | --- |

—

dažos gadījumos OLAF šo informāciju izmantos citās pašlaik notiekošās iekšējās un ārējās izmeklēšanās,

| — | ziņojumos ir iekļauti arī personas dati, kas dažos gadījumos attiecas uz ES iestāžu un struktūru darbiniekiem, kuri ir pakļauti izmeklēšanai vai kā ziņotāji un liecinieki iesaistīti jautājumos, par kuriem notiek izmeklēšana, bet citos gadījumos uz personām, kas nestrādā ES iestādēs un struktūrās, bet kā informatori vai liecinieki ir iesaistītas jautājumos, par kuriem notiek izmeklēšana, |
| --- | --- |

—

ziņojumos ir iekļauti arī personas dati, kas dažos gadījumos attiecas uz ES iestāžu un struktūru darbiniekiem, kuri ir pakļauti izmeklēšanai vai kā ziņotāji un liecinieki iesaistīti jautājumos, par kuriem notiek izmeklēšana, bet citos gadījumos uz personām, kas nestrādā ES iestādēs un struktūrās, bet kā informatori vai liecinieki ir iesaistītas jautājumos, par kuriem notiek izmeklēšana,

| — | apstrādājamo datu kategorijas (10) ir vārds/uzvārds, personāla numurs (ES darbiniekiem), dzimšanas datums, valstspiederība, ģimenes stāvoklis, adrese, tālruņa numurs, ieņemamais amats, darba devējs, bankas konts, liecības, ko saistībā ar notikumiem, par kuriem notiek izmeklēšana, ir sniegusi persona vai kas sniegtas par personu, pierādījumi, kuros persona minēta, un piezīmes, kas attiecas uz personas saistību ar notikumiem, par kuriem notiek izmeklēšana, |
| --- | --- |

—

apstrādājamo datu kategorijas (10) ir vārds/uzvārds, personāla numurs (ES darbiniekiem), dzimšanas datums, valstspiederība, ģimenes stāvoklis, adrese, tālruņa numurs, ieņemamais amats, darba devējs, bankas konts, liecības, ko saistībā ar notikumiem, par kuriem notiek izmeklēšana, ir sniegusi persona vai kas sniegtas par personu, pierādījumi, kuros persona minēta, un piezīmes, kas attiecas uz personas saistību ar notikumiem, par kuriem notiek izmeklēšana,

| — | dažas no šīm personām bija informētas tikai par to, ka Eiropas Komisijai ir nosūtīti OLAF izmeklēšanas rezultāti, bet nezināja, ka ir nosūtīti lietu nobeiguma ziņojumi, |
| --- | --- |

—

dažas no šīm personām bija informētas tikai par to, ka Eiropas Komisijai ir nosūtīti OLAF izmeklēšanas rezultāti, bet nezināja, ka ir nosūtīti lietu nobeiguma ziņojumi,

| — | nevienā no pārbaudītajām izmeklēšanām personas dati nebija rediģēti. |
| --- | --- |

—

nevienā no pārbaudītajām izmeklēšanām personas dati nebija rediģēti.

B.   JURIDISKAIS PAMATS LIETU NOBEIGUMA ZIŅOJUMU NOSŪTĪŠANAI GADĪJUMOS, KAD IEKŠĒJĀ IZMEKLĒŠANA IR IZBEIGTA, NENOSAKOT TURPMĀKUS PASĀKUMUS

| 7. | Dažās no pārbaudītajām izmeklēšanām OLAF kā ziņojumu nosūtīšanas juridisko pamatu ir minējis Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punktu. Uzraudzības komiteja atzīmē, ka pastāv arī sagatavots, bet neparakstīts saprašanās memorands, kas attiecas uz ētikas kodeksu, kurš paredzēts, lai attiecībā uz OLAF iekšējo izmeklēšanu Komisijā nodrošinātu laicīgu informācijas apmaiņu OLAF un Komisijas starpā (11). Ņemot vērā turpmāk izklāstītos iemeslus, Uzraudzības komiteja šaubās, vai Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punkts un Saprašanās memoranda 7. pants ir pietiekams juridiskais pamats ziņojumu nosūtīšanai. |
| --- | --- |

7.

Dažās no pārbaudītajām izmeklēšanām OLAF kā ziņojumu nosūtīšanas juridisko pamatu ir minējis Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punktu. Uzraudzības komiteja atzīmē, ka pastāv arī sagatavots, bet neparakstīts saprašanās memorands, kas attiecas uz ētikas kodeksu, kurš paredzēts, lai attiecībā uz OLAF iekšējo izmeklēšanu Komisijā nodrošinātu laicīgu informācijas apmaiņu OLAF un Komisijas starpā (11). Ņemot vērā turpmāk izklāstītos iemeslus, Uzraudzības komiteja šaubās, vai Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punkts un Saprašanās memoranda 7. pants ir pietiekams juridiskais pamats ziņojumu nosūtīšanai.

a)   Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punkts

| 8. | OLAF ir tiesisks pienākums nosūtīt attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai ziņojumus, kas sagatavoti pēc iekšējās izmeklēšanas, un citus būtiskus ar izmeklēšanu saistītus dokumentus (12). Tomēr, aplūkojot 9. panta 4. punkta pirmo teikumu kopsakarā ar otro teikumu, kas nosaka, ka “iestāde, organizācija [struktūra], birojs vai aģentūra veic tādus pasākumus, īpaši disciplinārus pasākumus vai prasības ierosināšanu tiesā, kādus prasa šīs izmeklēšanas rezultāti”, Uzraudzības komiteja interpretē šo punktu tādējādi, ka tas attiecas tikai uz izmeklēšanām, kas ir izbeigtas, turpmākus pasākumus. Saskaņā ar Uzraudzības komitejas viedokli šā punkta darbības joma atbilst tam, lai nodrošinātu, ka pēc OLAF izmeklēšanām tiek veikti atbilstoši turpmāki pasākumi. |
| --- | --- |

8.

OLAF ir tiesisks pienākums nosūtīt attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai ziņojumus, kas sagatavoti pēc iekšējās izmeklēšanas, un citus būtiskus ar izmeklēšanu saistītus dokumentus (12). Tomēr, aplūkojot 9. panta 4. punkta pirmo teikumu kopsakarā ar otro teikumu, kas nosaka, ka “iestāde, organizācija [struktūra], birojs vai aģentūra veic tādus pasākumus, īpaši disciplinārus pasākumus vai prasības ierosināšanu tiesā, kādus prasa šīs izmeklēšanas rezultāti”, Uzraudzības komiteja interpretē šo punktu tādējādi, ka tas attiecas tikai uz izmeklēšanām, kas ir izbeigtas, turpmākus pasākumus. Saskaņā ar Uzraudzības komitejas viedokli šā punkta darbības joma atbilst tam, lai nodrošinātu, ka pēc OLAF izmeklēšanām tiek veikti atbilstoši turpmāki pasākumi.

| 9. | Šo secinājumu apstiprina Civildienesta noteikumu IX pielikuma 1. panta 3. punkts, kurā norādīts, ka gadījumos, kad izmeklēšanu izbeidz bez kādas turpmākas rīcības, OLAF ģenerāldirektors ierēdni un viņa iestādi par to informē rakstiski (13). Arī Komisijas 1999. gada 2. jūnija Lēmuma 1999/396/EK (14) 5. pantā ir noteikts, ka gadījumos, kad izmeklēšanu izbeidz bez kādas turpmākas rīcības, ģenerāldirektors iesaistīto personu informē rakstiski. Uzraudzības komitejas izpratnē šī informēšana nepārprotami attiecas uz izmeklēšanas rezultātiem, nevis uz lietu ziņojumu nosūtīšanu. |
| --- | --- |

9.

Šo secinājumu apstiprina Civildienesta noteikumu IX pielikuma 1. panta 3. punkts, kurā norādīts, ka gadījumos, kad izmeklēšanu izbeidz bez kādas turpmākas rīcības, OLAF ģenerāldirektors ierēdni un viņa iestādi par to informē rakstiski (13). Arī Komisijas 1999. gada 2. jūnija Lēmuma 1999/396/EK (14) 5. pantā ir noteikts, ka gadījumos, kad izmeklēšanu izbeidz bez kādas turpmākas rīcības, ģenerāldirektors iesaistīto personu informē rakstiski. Uzraudzības komitejas izpratnē šī informēšana nepārprotami attiecas uz izmeklēšanas rezultātiem, nevis uz lietu ziņojumu nosūtīšanu.

b)   OLAF un Komisijas Saprašanās memoranda 7. pants

| 10. | Uzraudzības komiteja atzīmē, ka Saprašanās memorands joprojām ir projekta stadijā, lai gan OLAF un Eiropas Komisija to ievēro, un pēc Uzraudzības komitejas rīcībā esošās informācijas tas vēl nav parakstīts. |
| --- | --- |

10.

Uzraudzības komiteja atzīmē, ka Saprašanās memorands joprojām ir projekta stadijā, lai gan OLAF un Eiropas Komisija to ievēro, un pēc Uzraudzības komitejas rīcībā esošās informācijas tas vēl nav parakstīts.

| 11. | Uzraudzības komiteja atzīmē, ka Saprašanās memoranda 7. panta 1. punktā ir noteikts, ka OLAF ģenerāldirektors “tūlīt nosūta Komisijai visus iekšējās izmeklēšanas nobeiguma ziņojumus un citus būtiskus ar izmeklēšanu saistītus dokumentus”, bet tajā ir paredzēta arī citāda rīcība, ja lieta ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus. Saprašanās memoranda 7. panta 2. punktā ir skaidri noteikts, ka “gadījumos, kad lietu izbeidz bez kādas turpmākas rīcības, OLAF
  informē Komisiju”. Uzraudzības komiteja arī šo punktu interpretē tādējādi, ka saskaņā ar to OLAF ir pienākums informēt Eiropas Komisiju par izmeklēšanas rezultātiem, nevis nosūtīt tai nobeiguma ziņojumus. |
| --- | --- |

11.

Uzraudzības komiteja atzīmē, ka Saprašanās memoranda 7. panta 1. punktā ir noteikts, ka OLAF ģenerāldirektors “tūlīt nosūta Komisijai visus iekšējās izmeklēšanas nobeiguma ziņojumus un citus būtiskus ar izmeklēšanu saistītus dokumentus”, bet tajā ir paredzēta arī citāda rīcība, ja lieta ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus. Saprašanās memoranda 7. panta 2. punktā ir skaidri noteikts, ka “gadījumos, kad lietu izbeidz bez kādas turpmākas rīcības, OLAF
  informē Komisiju”. Uzraudzības komiteja arī šo punktu interpretē tādējādi, ka saskaņā ar to OLAF ir pienākums informēt Eiropas Komisiju par izmeklēšanas rezultātiem, nevis nosūtīt tai nobeiguma ziņojumus.

C.   ATBILSTĪBA ES TIESĪBU AKTIEM

| 12. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka ar lēmumu sistemātiski nosūtīt attiecīgajām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām visus sagatavotos nobeiguma ziņojumus arī tajos gadījumos, kad pēc iekšējās izmeklēšanas izbeigšanas nav noteikti turpmāki pasākumi, OLAF riskē pārkāpt tiklab prasību par izmeklēšanas konfidencialitāti, kā datu aizsardzības noteikumus. Tā kā par to aizsardzību kopīgi atbild OLAF ģenerāldirektors un Uzraudzības komiteja (15), Uzraudzības komiteja pauž nožēlu, ka OLAF ģenerāldirektors ir pieņēmis šo lēmumu, iepriekš nekonsultējoties ar Uzraudzības komiteju, lai noskaidrotu tās viedokli. Uzraudzības komiteja turklāt ir pārsteigta, ka ģenerāldirektors par šo lēmumu nav informējis ne OLAF datu aizsardzības inspektoru, ne EDAU. |
| --- | --- |

12.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka ar lēmumu sistemātiski nosūtīt attiecīgajām iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām visus sagatavotos nobeiguma ziņojumus arī tajos gadījumos, kad pēc iekšējās izmeklēšanas izbeigšanas nav noteikti turpmāki pasākumi, OLAF riskē pārkāpt tiklab prasību par izmeklēšanas konfidencialitāti, kā datu aizsardzības noteikumus. Tā kā par to aizsardzību kopīgi atbild OLAF ģenerāldirektors un Uzraudzības komiteja (15), Uzraudzības komiteja pauž nožēlu, ka OLAF ģenerāldirektors ir pieņēmis šo lēmumu, iepriekš nekonsultējoties ar Uzraudzības komiteju, lai noskaidrotu tās viedokli. Uzraudzības komiteja turklāt ir pārsteigta, ka ģenerāldirektors par šo lēmumu nav informējis ne OLAF datu aizsardzības inspektoru, ne EDAU.

a)   Atbilstība prasībai par izmeklēšanas konfidencialitāti

| 13. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. pantu, nosūtot iekšējās izmeklēšanas gaitā nodotu vai iegūtu informāciju, OLAF jāievēro dienesta noslēpums. Nosūtot informāciju, kas izriet no OLAF veiktās izmeklēšanas, jāievēro divi kumulatīvi nosacījumi: i) princips “vajadzība pēc informācijas” attiecībā uz saņēmēju un ii) informācijas paziņošanas konkrētais mērķis (piemēram, pēc izmeklēšanas nodrošināt turpmākus pasākumus) (16). |
| --- | --- |

13.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. pantu, nosūtot iekšējās izmeklēšanas gaitā nodotu vai iegūtu informāciju, OLAF jāievēro dienesta noslēpums. Nosūtot informāciju, kas izriet no OLAF veiktās izmeklēšanas, jāievēro divi kumulatīvi nosacījumi: i) princips “vajadzība pēc informācijas” attiecībā uz saņēmēju un ii) informācijas paziņošanas konkrētais mērķis (piemēram, pēc izmeklēšanas nodrošināt turpmākus pasākumus) (16).

| 14. | Uzraudzības komiteja interpretē šo pantu divējādi: (17) no vienas puses, kā iekšējās izmeklēšanas laikā nodotas vai iegūtas informācijas sūtītājam OLAF ir pienākums novērtēt ziņojumu saņēmēju vajadzību pēc informācijas. Tāpēc saskaņā ar Uzraudzības komitejas viedokli lietu nobeiguma ziņojumus nevar automātiski un sistemātiski nosūtīt pēc ikvienas izmeklēšanas, kas izbeigta bez turpmākiem pasākumiem. Gluži pretēji – saņemot pienācīgi pamatotu nosūtīšanas pieprasījumu no Eiropas Komisijas vai citas iestādes vai struktūras, katrs gadījums jāizvērtē atsevišķi. Katrā ziņā jāņem vērā, ka, izpaužot saņēmējam informāciju, ko tas gatavojas izmantot citās notiekošās iekšējās un ārējās izmeklēšanās (kā tas dažos gadījumos ir noticis), OLAF apdraud to sekmīgu iznākumu. No otras puses, Eiropas Komisija (vai cita iestāde vai struktūra) kā šīs informācijas saņēmējs to drīkst izmantot tikai, lai novērstu krāpšanu, korupciju vai citu nelikumīgu darbību. Ja lietu nobeiguma ziņojumiem nav īpaša nolūka, kas attiecas uz krāpšanas, korupcijas vai citu nelikumīgu darbību novēršanu, kā tas ir gadījumos, kad izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus, šķiet, nav vajadzības nosūtīt visu bez turpmākiem pasākumiem izbeigto lietu nobeiguma ziņojumus. |
| --- | --- |

14.

Uzraudzības komiteja interpretē šo pantu divējādi: (17) no vienas puses, kā iekšējās izmeklēšanas laikā nodotas vai iegūtas informācijas sūtītājam OLAF ir pienākums novērtēt ziņojumu saņēmēju vajadzību pēc informācijas. Tāpēc saskaņā ar Uzraudzības komitejas viedokli lietu nobeiguma ziņojumus nevar automātiski un sistemātiski nosūtīt pēc ikvienas izmeklēšanas, kas izbeigta bez turpmākiem pasākumiem. Gluži pretēji – saņemot pienācīgi pamatotu nosūtīšanas pieprasījumu no Eiropas Komisijas vai citas iestādes vai struktūras, katrs gadījums jāizvērtē atsevišķi. Katrā ziņā jāņem vērā, ka, izpaužot saņēmējam informāciju, ko tas gatavojas izmantot citās notiekošās iekšējās un ārējās izmeklēšanās (kā tas dažos gadījumos ir noticis), OLAF apdraud to sekmīgu iznākumu. No otras puses, Eiropas Komisija (vai cita iestāde vai struktūra) kā šīs informācijas saņēmējs to drīkst izmantot tikai, lai novērstu krāpšanu, korupciju vai citu nelikumīgu darbību. Ja lietu nobeiguma ziņojumiem nav īpaša nolūka, kas attiecas uz krāpšanas, korupcijas vai citu nelikumīgu darbību novēršanu, kā tas ir gadījumos, kad izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus, šķiet, nav vajadzības nosūtīt visu bez turpmākiem pasākumiem izbeigto lietu nobeiguma ziņojumus.

b)   Atbilstība datu aizsardzības noteikumiem

| 15. | OLAF ir jāievēro tiesības uz personas datu aizsardzību, ko aizsargā ES Pamattiesību hartas 8. pants un kas ir cieši saistītas ar Hartas 7. pantā minētajām tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 3. punktu OLAF ģenerāldirektoram ir pienākums nodrošināt, lai tiktu ievēroti ES noteikumi par personas datu aizsardzību (18). Nosūtot attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai pēc iekšējās izmeklēšanas sagatavotus ziņojumus un citus būtiskus ar izmeklēšanu saistītus dokumentus (19), OLAF nosūta attiecīgo personu, ziņotāju, informatoru, liecinieku un OLAF personāla personas datus. Tātad OLAF juridiski saistoši ir tiklab Hartas, kā Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumi. Saskaņā ar šīs regulas prasībām OLAF, pildot personas datu apstrādātāja funkcijas, šos ziņojumus un/vai saistītos dokumentus, kuros minēti personas dati, nosūta tikai tad, ja dati ir vajadzīgi saņēmēja kompetencē ietilpstošo uzdevumu likumīgai izpildei (20). To darot, OLAF jāpārbauda, vai i) saņēmējam ir atbilstošā kompetence un vai ii) nosūtīšana ir vajadzīga (21). |
| --- | --- |

15.

OLAF ir jāievēro tiesības uz personas datu aizsardzību, ko aizsargā ES Pamattiesību hartas 8. pants un kas ir cieši saistītas ar Hartas 7. pantā minētajām tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 3. punktu OLAF ģenerāldirektoram ir pienākums nodrošināt, lai tiktu ievēroti ES noteikumi par personas datu aizsardzību (18). Nosūtot attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai pēc iekšējās izmeklēšanas sagatavotus ziņojumus un citus būtiskus ar izmeklēšanu saistītus dokumentus (19), OLAF nosūta attiecīgo personu, ziņotāju, informatoru, liecinieku un OLAF personāla personas datus. Tātad OLAF juridiski saistoši ir tiklab Hartas, kā Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumi. Saskaņā ar šīs regulas prasībām OLAF, pildot personas datu apstrādātāja funkcijas, šos ziņojumus un/vai saistītos dokumentus, kuros minēti personas dati, nosūta tikai tad, ja dati ir vajadzīgi saņēmēja kompetencē ietilpstošo uzdevumu likumīgai izpildei (20). To darot, OLAF jāpārbauda, vai i) saņēmējam ir atbilstošā kompetence un vai ii) nosūtīšana ir vajadzīga (21).

| 16. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka automātiska un sistemātiska lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšana gadījumos, kad pēc izmeklēšanas nav noteikti turpmāki pasākumi, neatbilst šīm prasībām. Uzraudzības komiteja norāda, ka Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU) ir apliecinājis, ka “arī tad, ja informācijas nosūtīšana ir paredzēta attiecīgos tiesību aktos, tā ir likumīga tikai tad, ja atbilst šīm divām papildprasībām. Tas, vai konkrētā nosūtīšana atbilst šīm prasībām, jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi. Tātad par turpmākiem pasākumiem atbildīgajiem OLAF aģentiem katrā konkrētā datu nosūtīšanas gadījumā būtu jāpiemēro šis noteikums. Tas ļaus izvairīties no nevajadzīgas informācijas nosūtīšanas un no informācijas nosūtīšanas personām, kam nav attiecīgās kompetences. Lai nodrošinātu šā noteikuma ievērošanu, EDAU ierosina OLAF ieviest procedūru, saskaņā ar kuru datnei pievieno piezīmi, kurā ir pierādīts, ka saistībā ar konkrēto lietu veiktā vai paredzētā datu nosūtīšana ir vajadzīga” (22). |
| --- | --- |

16.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka automātiska un sistemātiska lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšana gadījumos, kad pēc izmeklēšanas nav noteikti turpmāki pasākumi, neatbilst šīm prasībām. Uzraudzības komiteja norāda, ka Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU) ir apliecinājis, ka “arī tad, ja informācijas nosūtīšana ir paredzēta attiecīgos tiesību aktos, tā ir likumīga tikai tad, ja atbilst šīm divām papildprasībām. Tas, vai konkrētā nosūtīšana atbilst šīm prasībām, jāizvērtē katrā gadījumā atsevišķi. Tātad par turpmākiem pasākumiem atbildīgajiem OLAF aģentiem katrā konkrētā datu nosūtīšanas gadījumā būtu jāpiemēro šis noteikums. Tas ļaus izvairīties no nevajadzīgas informācijas nosūtīšanas un no informācijas nosūtīšanas personām, kam nav attiecīgās kompetences. Lai nodrošinātu šā noteikuma ievērošanu, EDAU ierosina OLAF ieviest procedūru, saskaņā ar kuru datnei pievieno piezīmi, kurā ir pierādīts, ka saistībā ar konkrēto lietu veiktā vai paredzētā datu nosūtīšana ir vajadzīga” (22).

| 17. | Uzraudzības komiteja uzskata, ka šis apgalvojums attiecas arī uz lietām, kas izbeigtas, nenosakot turpmākus pasākumus. Tāpēc attiecībā uz lietām, kas izbeigtas bez turpmākiem pasākumiem, OLAF katrā gadījumā atsevišķi jāizvērtē, vai konkrētā personas datu nosūtīšana ES iestādēm un struktūrām atbilst šīm prasībām. Novērtējumu par to, vai nosūtīšana ir vajadzīga, var veikt arī attiecībā uz konkrētām datņu kategorijām. Piemēram, var pamatoti uzskatīt, ka dažos gadījumos Eiropas Komisijai (vai citai iestādei vai struktūrai) būs jāzina, kādus pasākumus OLAF ir veicis, saņemot sākotnējo informāciju no kāda tās dienesta. Taču Uzraudzības komiteja atzīmē, ka praksē neatkarīgi no informācijas avota OLAF ir nosūtījis lietu nobeiguma ziņojumus ne vien Eiropas Komisijai, bet arī citām iestādēm, kas to nav īpaši lūgušas, un neizvērtējot to vajadzību pēc informācijas. |
| --- | --- |

17.

Uzraudzības komiteja uzskata, ka šis apgalvojums attiecas arī uz lietām, kas izbeigtas, nenosakot turpmākus pasākumus. Tāpēc attiecībā uz lietām, kas izbeigtas bez turpmākiem pasākumiem, OLAF katrā gadījumā atsevišķi jāizvērtē, vai konkrētā personas datu nosūtīšana ES iestādēm un struktūrām atbilst šīm prasībām. Novērtējumu par to, vai nosūtīšana ir vajadzīga, var veikt arī attiecībā uz konkrētām datņu kategorijām. Piemēram, var pamatoti uzskatīt, ka dažos gadījumos Eiropas Komisijai (vai citai iestādei vai struktūrai) būs jāzina, kādus pasākumus OLAF ir veicis, saņemot sākotnējo informāciju no kāda tās dienesta. Taču Uzraudzības komiteja atzīmē, ka praksē neatkarīgi no informācijas avota OLAF ir nosūtījis lietu nobeiguma ziņojumus ne vien Eiropas Komisijai, bet arī citām iestādēm, kas to nav īpaši lūgušas, un neizvērtējot to vajadzību pēc informācijas.

| 18. | Arī tad, ja pieņem, ka iepriekš minētās prasības ir ievērotas, lietu nobeiguma ziņojumos var būt iekļauti personas dati, kas nav vajadzīgi saņēmēja kompetencē ietilpstošo uzdevumu izpildei. Tas īpaši attiecas uz ziņotāju un informatoru personas datiem. Šajā sakarā Uzraudzības komiteja lūdz pievērst uzmanību EDAU apliecinājumam, ka ES finansiālo interešu aizsardzības pasākumu veikšanai Eiropas Komisijai nav jāzina ziņotāju personas dati (23). Tāpēc OLAF nedrīkst nosūtīt šos lietu ziņojumus, neaizsargājot ziņotājus, t. i., nerediģējot viņu personas datus. |
| --- | --- |

18.

Arī tad, ja pieņem, ka iepriekš minētās prasības ir ievērotas, lietu nobeiguma ziņojumos var būt iekļauti personas dati, kas nav vajadzīgi saņēmēja kompetencē ietilpstošo uzdevumu izpildei. Tas īpaši attiecas uz ziņotāju un informatoru personas datiem. Šajā sakarā Uzraudzības komiteja lūdz pievērst uzmanību EDAU apliecinājumam, ka ES finansiālo interešu aizsardzības pasākumu veikšanai Eiropas Komisijai nav jāzina ziņotāju personas dati (23). Tāpēc OLAF nedrīkst nosūtīt šos lietu ziņojumus, neaizsargājot ziņotājus, t. i., nerediģējot viņu personas datus.

| 19. | Uzraudzības komiteja atzīmē arī to, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. panta 1. punktu apstrādes darbības, kas savu īpatnību, darbības jomas vai mērķu dēļ var īpaši apdraudēt datu subjektu tiesības un brīvības, iepriekš pārbauda EDAU. Pie apstrādes darbībām, kas var ietvert šādus riskus, pieder “tādu datu apstrāde, kas attiecas uz .. aizdomām par izdarītiem nodarījumiem, sodāmību vai drošības pasākumiem”, kā arī “apstrādes darbības, kas paredzētas tādu personisku aspektu novērtēšanai, kas attiecas uz datu subjektu, tostarp viņa spējām, efektivitāti un uzvedību” (24). Uzraudzības komiteja atzīmē, ka saskaņā ar EDAU viedokli OLAF iekšējās izmeklēšanās analizē ES ierēdņu uzvedību, turklāt OLAF veikto personas datu apstrādi iekšējo administratīvo izmeklēšanu kontekstā varētu uzskatīt par apstrādes darbību, kas attiecas uz “ .. aizdomām par izdarītiem nodarījumiem, nodarījumiem, sodāmību vai drošības pasākumiem” (25). Tā kā EDAU veiktajās iepriekšējās pārbaudēs jautājumos par personas datu apstrādi iekšējās izmeklēšanas kontekstā un datu apstrādes darbībām saistībā ar turpmākiem pasākumiem nav analizēts īpašais jautājums par lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšanu gadījumos, kad iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus, Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF bija jānosūta EDAU iepriekšējas pārbaudes paziņojums un jālūdz atzinums. |
| --- | --- |

19.

Uzraudzības komiteja atzīmē arī to, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. panta 1. punktu apstrādes darbības, kas savu īpatnību, darbības jomas vai mērķu dēļ var īpaši apdraudēt datu subjektu tiesības un brīvības, iepriekš pārbauda EDAU. Pie apstrādes darbībām, kas var ietvert šādus riskus, pieder “tādu datu apstrāde, kas attiecas uz .. aizdomām par izdarītiem nodarījumiem, sodāmību vai drošības pasākumiem”, kā arī “apstrādes darbības, kas paredzētas tādu personisku aspektu novērtēšanai, kas attiecas uz datu subjektu, tostarp viņa spējām, efektivitāti un uzvedību” (24). Uzraudzības komiteja atzīmē, ka saskaņā ar EDAU viedokli OLAF iekšējās izmeklēšanās analizē ES ierēdņu uzvedību, turklāt OLAF veikto personas datu apstrādi iekšējo administratīvo izmeklēšanu kontekstā varētu uzskatīt par apstrādes darbību, kas attiecas uz “ .. aizdomām par izdarītiem nodarījumiem, nodarījumiem, sodāmību vai drošības pasākumiem” (25). Tā kā EDAU veiktajās iepriekšējās pārbaudēs jautājumos par personas datu apstrādi iekšējās izmeklēšanas kontekstā un datu apstrādes darbībām saistībā ar turpmākiem pasākumiem nav analizēts īpašais jautājums par lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšanu gadījumos, kad iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus, Uzraudzības komiteja uzskata, ka OLAF bija jānosūta EDAU iepriekšējas pārbaudes paziņojums un jālūdz atzinums.

| 20. | Uzraudzības komiteja bažījas, ka šī datu nosūtīšana varētu ietekmēt izmeklēšanā iesaistīto personu tiesības un šīs personas vēlāk varētu iesniegt Eiropas Tiesā prasību par zaudējumu atlīdzību. Jāatceras, ka ES tiesu iestādes ir paziņojušas, ka Regulas (EK) Nr. 45/2001 un Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 3. punkta noteikumi, kā arī Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 2. punktā paredzētais OLAF pienākums saglabāt konfidencialitāti piešķir tiesības indivīdiem, ko ietekmē OLAF izmeklēšana (26). Šo noteikumu pārkāpšanas gadījumā Eiropas Komisijai par nelikumīgu OLAF rīcību rastos ārpuslīgumiska atbildība, kā tas jau vairākkārt noticis. Šāds iznākums nelabvēlīgi ietekmētu Eiropas Komisiju, bet jo īpaši OLAF, jo tiktu apšaubīta tā uzticamība un reputācija. |
| --- | --- |

20.

Uzraudzības komiteja bažījas, ka šī datu nosūtīšana varētu ietekmēt izmeklēšanā iesaistīto personu tiesības un šīs personas vēlāk varētu iesniegt Eiropas Tiesā prasību par zaudējumu atlīdzību. Jāatceras, ka ES tiesu iestādes ir paziņojušas, ka Regulas (EK) Nr. 45/2001 un Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 3. punkta noteikumi, kā arī Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 2. punktā paredzētais OLAF pienākums saglabāt konfidencialitāti piešķir tiesības indivīdiem, ko ietekmē OLAF izmeklēšana (26). Šo noteikumu pārkāpšanas gadījumā Eiropas Komisijai par nelikumīgu OLAF rīcību rastos ārpuslīgumiska atbildība, kā tas jau vairākkārt noticis. Šāds iznākums nelabvēlīgi ietekmētu Eiropas Komisiju, bet jo īpaši OLAF, jo tiktu apšaubīta tā uzticamība un reputācija.

| 21. | Uzraudzības komiteju satrauc arī tas, ka šī prakse varētu apdraudēt izmeklēšanas rezultātus. OLAF kā iekšējo lietu izmeklēšanas struktūras panākumi ļoti lielā mērā ir atkarīgi no cieņas un uzticības, ko tas bauda, jo citādi tas nespētu iedrošināt lieciniekus un ziņotājus izrādīt atsaucību un ziņot par iespējamu krāpniecisku vai korumpētu rīcību. Šī ziņojumu nosūtīšanas prakse tieši apdraud potenciālo liecinieku uzticēšanos un pārliecību un var viņus atturēt no vēlēšanās izrādīt atsaucību un palīdzēt OLAF. No otras puses, jāievēro, ka izmeklēšanu var izbeigt bez turpmākiem pasākumiem arī tādu faktoru dēļ, kas vēlāk var mainīties. Ja šādā gadījumā lietas nobeiguma ziņojumu izplata ārpus OLAF, tas var nevajadzīgi sarežģīt varbūtēju atkārtotu tā paša jautājuma izmeklēšanu. |
| --- | --- |

21.

Uzraudzības komiteju satrauc arī tas, ka šī prakse varētu apdraudēt izmeklēšanas rezultātus. OLAF kā iekšējo lietu izmeklēšanas struktūras panākumi ļoti lielā mērā ir atkarīgi no cieņas un uzticības, ko tas bauda, jo citādi tas nespētu iedrošināt lieciniekus un ziņotājus izrādīt atsaucību un ziņot par iespējamu krāpniecisku vai korumpētu rīcību. Šī ziņojumu nosūtīšanas prakse tieši apdraud potenciālo liecinieku uzticēšanos un pārliecību un var viņus atturēt no vēlēšanās izrādīt atsaucību un palīdzēt OLAF. No otras puses, jāievēro, ka izmeklēšanu var izbeigt bez turpmākiem pasākumiem arī tādu faktoru dēļ, kas vēlāk var mainīties. Ja šādā gadījumā lietas nobeiguma ziņojumu izplata ārpus OLAF, tas var nevajadzīgi sarežģīt varbūtēju atkārtotu tā paša jautājuma izmeklēšanu.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 22. | Lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšanu gadījumos, kad iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus, var apšaubīt, ņemot vērā vairākus tīri tiesiskus aspektus, kas attiecas uz dienesta noslēpumu un datu aizsardzības jautājumiem, kā izklāstīts iepriekš. Šī prakse turklāt neizbēgami ietekmēs OLAF izmeklēšanas funkciju efektivitāti – kaut vai tāpēc, ka tās rezultātā pārējo iestāžu rīcībā var nonākt nepieņemami OLAF veiktās izmeklēšanas ietekmēšanas līdzekļi, bet tas mazinātu sabiedrības uzticēšanos OLAF un pārliecību par tā neatkarību. |
| --- | --- |

22.

Lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšanu gadījumos, kad iekšējā izmeklēšana ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus, var apšaubīt, ņemot vērā vairākus tīri tiesiskus aspektus, kas attiecas uz dienesta noslēpumu un datu aizsardzības jautājumiem, kā izklāstīts iepriekš. Šī prakse turklāt neizbēgami ietekmēs OLAF izmeklēšanas funkciju efektivitāti – kaut vai tāpēc, ka tās rezultātā pārējo iestāžu rīcībā var nonākt nepieņemami OLAF veiktās izmeklēšanas ietekmēšanas līdzekļi, bet tas mazinātu sabiedrības uzticēšanos OLAF un pārliecību par tā neatkarību.

| 23. | Uzraudzības komiteja stingri iesaka OLAF pārskatīt šajā atzinumā minēto lēmumu par lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšanu attiecīgajām iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šī prakse atbilst ES tiesību aktiem un neapdraud OLAF veiktās izmeklēšanas efektivitāti un neatkarību. |
| --- | --- |

23.

Uzraudzības komiteja stingri iesaka OLAF pārskatīt šajā atzinumā minēto lēmumu par lietu nobeiguma ziņojumu nosūtīšanu attiecīgajām iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šī prakse atbilst ES tiesību aktiem un neapdraud OLAF veiktās izmeklēšanas efektivitāti un neatkarību.

---

(1)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999.

1

(2)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punkts.

2

(3)  Paziņojuma vēstule par lietas slēgšanu, nenosakot turpmākus pasākumus.

3

(4)  Tas bija paredzēts OLAF operatīvo procedūru rokasgrāmatas 3.4.3.6.2. punktā. Rokasgrāmatas 2011. gada jūlijā atjauninātajā redakcijā šis punkts nav iekļauts.

4

OLAF

(5)  Sk. 2011. gada 23. jūnija direktoru sanāksmes protokolu.

5

(6)  2011. gada 27. jūnija piezīme ARES (2011) 687782: “Kā jums zināms un kā apspriests Clearing House pēdējā sanāksmē, Komisija nevar piekrist tam, ka no 2010. gada maija OLAF vairs nenosūta nobeiguma ziņojumus gadījumos, kad iekšējā izmeklēšana attiecībā uz tās dienestiem ir izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus” (Uzraudzības komitejas tulkojums angļu valodā).

6

ARES

Clearing House

OLAF

(7)  2011. gada 5. jūlija piezīme (2011) 725801.

7

(8)  Piezīme, “kurā es atgādināju par OLAF pienākumu saskaņā ar Regulu Nr. 1073/1999 nosūtīt visus iekšējās izmeklēšanas nobeiguma ziņojumus, tostarp gadījumos, kad izmeklēšana izbeigta, nenosakot turpmākus pasākumus” (Uzraudzības komitejas tulkojums).

8

OLAF

(9)  Tomēr tikai divās izmeklēšanās lietas nobeiguma ziņojumam pievienotajā vēstulē ir tieša norāde uz šo pantu kā nosūtīšanas juridisko pamatu.

9

(10)  Sk. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2006. gada 23. jūnija atzinumu par iepriekšējas pārbaudes paziņojumu, kas saņemts no Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) datu aizsardzības inspektora jautājumā par OLAF iekšējo izmeklēšanu (lieta 2005-418).

10

OLAF

OLAF

(11)  SEC(2003) 871 konsolidētā redakcija, 14.8.2003.

11

(12)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punkts.

12

(13)  Civildienesta noteikumu IX pielikuma 1. panta 3. punkts: “Ja pēc OLAF izmeklēšanas nav iespējams celt prasību pret ierēdni, kas tiek turēts aizdomās, ar OLAF direktora lēmumu attiecīgo izmeklēšanu izbeidz bez kādas turpmākas rīcības, un par to direktors ierēdni un viņa iestādi informē rakstiski”.

13

OLAF

OLAF

(14)  Komisijas 1999. gada 2. jūnija Lēmums 1999/396/EK, EOTK, Euratom, par noteikumiem iekšējās izmeklēšanas veikšanai sakarā ar krāpšanas, korupcijas un citu Kopienas interesēm kaitējošu prettiesisku darbību novēršanu (SEC(1999) 802) (OV L 149, 16.6.1999., 57. lpp.). Attiecībā uz pārējām iestādēm sk. to iekšējos lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar Iestāžu nolīguma parauglēmumu.

14

(15)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 4. punktu OLAF ģenerāldirektors Uzraudzības komitejas locekļi nodrošina šā panta [8. panta] un Līguma bijušo 286. un 287. panta piemērošanu.

15

OLAF

(16)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. panta 2. punkts: “Neatkarīgi no tā, kādā formā veikta iekšējā izmeklēšana, tajā nodotā vai iegūtā informācija ir profesionāls noslēpums, un to aizsargā noteikumi, kas attiecas uz Eiropas Kopienu iestādēm. Šādu informāciju var darīt zināmu tikai tām personām Eiropas Kopienu vai dalībvalstu iestādēs, kurām šī informācija jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam lai novērstu krāpšanu, korupciju vai kādu citu nelikumīgu darbību”.

16

(17)  Sk. arī Uzraudzības komitejas Atzinuma Nr. 5/2010 19. punktu.

17

(18)  Sk. arī 191. punktu Pirmās instances tiesas 2007. gada 12. septembra spriedumā lietā T-259/03 Nikolaou pret Komisiju.

18

Nikolaou pret Komisiju

(19)  Regulas (EK) Nr. 1073/1999 9. panta 4. punkts.

19

(20)  Regulas (EK) Nr. 45/2001 7. panta 1. punkts. Sk. arī iepriekš minētā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinuma par iekšējo izmeklēšanu 2.2.6. punktu.

20

(21)  Regulas (EK) Nr. 45/2001 7. panta 2. punkts.

21

(22)  Sk. 2.2.6. punktu EDAU 2007. gada 27. marta atzinumā par iepriekšējas pārbaudes paziņojumu, kas saņemts no Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) datu aizsardzības inspektora jautājumā par datu apstrādes darbībām saistībā ar (disciplināriem, administratīviem, tiesiskiem, finanšu) turpmākiem pasākumiem (lietas 2006-544, 2006-545, 2006-546, 2006-547).

22

OLAF

(23)  Sk. EDAU atzinuma par Saprašanās memorandu 3.4. punktu (lieta 2009-011) (Avis concernant une notification relative à un contrôle préalable reçue du délégué à la protection des données de la Commission européenne à propos de la gestion des informations transmises par l'OLAF dans le cadre du Memorandum of Understanding). Uzraudzības komiteja vēlētos atgādināt arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas paziņojumu, kurā teikts, ka civildienesta ierēdņiem un publiskā sektora darbiniekiem, kas ziņojuši par nelikumīgu rīcību vai pārkāpumiem darba vietā, noteiktos apstākļos būtu jāpiešķir aizsardzība, jo īpaši tad, ja attiecīgais darbinieks ietilpst nelielā personu grupā, kas ir informēta par darba vietā notiekošo un līdz ar to spēj vislabāk rīkoties sabiedrības interesēs (sk. 72. punktu 2008. gada 12. februāra spriedumā lietā 14277/04 Guja pret Moldovu [GC], 46. punktu 2009. gada 19. februāra spriedumā lietā 4063/04 Marchenko pret Ukrainu un 63. punktu 2011. gada 21. jūlija spriedumā lietā 28274/08 Heinisch pret Vāciju).

23

Avis concernant une notification relative à un contrôle préalable reçue du délégué à la protection des données de la Commission européenne à propos de la gestion des informations transmises par l'OLAF dans le cadre du Memorandum of Understanding

Guja pret Moldovu

Marchenko pret Ukrainu

Heinisch pret Vāciju

(24)  Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts.

24

(25)  Sk. iepriekš minētā EDAU atzinuma par iekšējo izmeklēšanu 2.2.1. punktu.

25

(26)  Pirmās instances tiesas 2008. gada 8. jūlija spriedums lietā T-48/05 Franchet un Byk pret Komisiju, 218. punkts, un 2007. gada 12. septembra spriedums lietā T-259/03 Nikolaou pret Komisiju, 210. punkts.

26

Franchet un Byk pret Komisiju

Nikolaou pret Komisiju

---