# Eiropas Savienības C 35/2012

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2012.035.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 35 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 55. sējums2012. gada 9. februāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2012.035.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 35

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

55. sējums2012. gada 9. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2012/C 035/01 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par tiesību aktu priekšlikumiem attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada | 1 |
| 2012/C 035/02 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par likumdošanas paketi par noziegumos cietušajiem, tostarp priekšlikumu direktīvai, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus un priekšlikumu regulai par aizsardzības pasākumu civillietās savstarpēju atzīšanu | 10 |
| 2012/C 035/03 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par pasažieru datu reģistra ierakstu izmantošanu un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam | 16 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2012/C 035/01

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par tiesību aktu priekšlikumiem attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada

1

2012/C 035/02

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par likumdošanas paketi par noziegumos cietušajiem, tostarp priekšlikumu direktīvai, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus un priekšlikumu regulai par aizsardzības pasākumu civillietās savstarpēju atzīšanu

10

2012/C 035/03

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par pasažieru datu reģistra ierakstu izmantošanu un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam

16

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 035/04 | Euro maiņas kurss | 23 |
| 2012/C 035/05 | Eiropas Kopienu migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma Administratīvā komisija – Valūtu konversijas kursi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 574/72 | 24 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2012/C 035/06 | Norādījumi par EEZ līguma 53. panta piemērošanu jūras transporta pakalpojumiem | 26 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2012/C 035/04

Euro maiņas kurss

23

2012/C 035/05

Eiropas Kopienu migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma Administratīvā komisija – Valūtu konversijas kursi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 574/72

24

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2012/C 035/06

Norādījumi par EEZ līguma 53. panta piemērošanu jūras transporta pakalpojumiem

26

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2012/C 035/07 | Aicinājums iesniegt piekšlikumus – EACEA/5/12 – MEDIA 2007 – Izstrāde, izplatīšana, popularizēšana un apmācība – Apmācība | 40 |
| 2012/C 035/08 | Izraksts no tiesas lēmuma attiecībā uz Akcinė bendrovė bankas SNORAS atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (turpmāk direktīva) | 42 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2012/C 035/07

Aicinājums iesniegt piekšlikumus – EACEA/5/12 – MEDIA 2007 – Izstrāde, izplatīšana, popularizēšana un apmācība – Apmācība

MEDIA 2007

40

2012/C 035/08

Izraksts no tiesas lēmuma attiecībā uz Akcinė bendrovė bankas SNORAS atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (turpmāk direktīva)

Akcin

bendrov

bankas SNORAS

42

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2012/C 035/09 | Labojums Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 2011. gada darba programmu piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007.–2013. gadam (Komisijas Lēmums C(2011) 1772, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu C(2011) 9531) (OV C 7, 10.1.2012.) | 43 |

Labojumi

2012/C 035/09

Labojums Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 2011. gada darba programmu piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007.–2013. gadam (Komisijas Lēmums C(2011) 1772, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu C(2011) 9531) (OV C 7, 10.1.2012.)

TEN-T

43

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 35/1

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par tiesību aktu priekšlikumiem attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada

2012/C 35/01

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2),

ņemot vērā lūgumu sniegt atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU:

1.   IEVADS

1.1.   Apspriešanās ar EDAU

| 1. | Komisija 2011. gada 12. oktobrī pieņēma šādus priekšlikumus (turpmāk tekstā: “priekšlikumi”) par kopējo lauksaimniecības politiku (turpmāk tekstā: “KLP”) pēc 2013. gada, kurus tajā pašā dienā nosūtīja EDAU, lai apspriestos:






  — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām (turpmāk tekstā: “tiešo maksājumu regula”) (3), |
| --- | --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 12. oktobrī pieņēma šādus priekšlikumus (turpmāk tekstā: “priekšlikumi”) par kopējo lauksaimniecības politiku (turpmāk tekstā: “KLP”) pēc 2013. gada, kurus tajā pašā dienā nosūtīja EDAU, lai apspriestos:

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām (turpmāk tekstā: “tiešo maksājumu regula”) (3),

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (turpmāk tekstā: “regula par vienotu TKO”) (4), |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (turpmāk tekstā: “regula par vienotu TKO”) (4),

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (turpmāk tekstā: “lauku attīstības regula”) (5), |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (turpmāk tekstā: “lauku attīstības regula”) (5),

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (turpmāk tekstā: “horizontālā regula”) (6), |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību (turpmāk tekstā: “horizontālā regula”) (6),

| — | Priekšlikums Padomes regulai par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (7), |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai par konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (7),

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu 2013. gadā (8), |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 attiecībā uz lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu 2013. gadā (8),

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz vienotā maksājuma shēmu un atbalstu vīnogulāju audzētājiem (9). |
| --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz vienotā maksājuma shēmu un atbalstu vīnogulāju audzētājiem (9).

| 2. | EDAU atzinīgi novērtē to, ka Komisija ar viņu ir oficiāli apspriedusies un ka atsauce uz šo atzinumu ir iekļauta tiešo maksājumu regulas, regulas par vienotu TKO, lauku attīstības regulas un horizontālās regulas piedāvātajās preambulās. |
| --- | --- |

2.

EDAU atzinīgi novērtē to, ka Komisija ar viņu ir oficiāli apspriedusies un ka atsauce uz šo atzinumu ir iekļauta tiešo maksājumu regulas, regulas par vienotu TKO, lauku attīstības regulas un horizontālās regulas piedāvātajās preambulās.

1.2.   Priekšlikumu mērķi un personas datu apstrāde

| 3. | Priekšlikumu mērķi ir nodrošināt regulējumu 1) dzīvotspējīgai pārtikas ražošanai, 2) ilgtspējīgai dabas resursu pārvaldīšanai un klimata pārmaiņu iegrožošanai un 3) līdzsvarotai teritoriālajai attīstībai. Šim nolūkam tie ievieš vairākas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī citus pasākumus lauksaimniecības un lauku attīstības veicināšanai. |
| --- | --- |

3.

Priekšlikumu mērķi ir nodrošināt regulējumu 1) dzīvotspējīgai pārtikas ražošanai, 2) ilgtspējīgai dabas resursu pārvaldīšanai un klimata pārmaiņu iegrožošanai un 3) līdzsvarotai teritoriālajai attīstībai. Šim nolūkam tie ievieš vairākas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī citus pasākumus lauksaimniecības un lauku attīstības veicināšanai.

| 4. | Šo programmu darbības gaitā personas dati – galvenokārt attiecībā uz atbalsta saņēmējiem, bet arī uz trešām personām – tiek apstrādāti vairākos posmos (apstrādājot atbalsta pieteikumus, nodrošinot maksājumu pārredzamību, kontrolējot un cīnoties pret krāpniecību u. c.). Lai gan lielāko daļu apstrādes veic dalībvalstis un tās arī par to atbild, Komisija var piekļūt lielākajai daļai šo datu. Atbalsta saņēmējiem un dažās instancēs trešām personām – piemēram, lai veiktu pārbaudes par krāpšanu – ir jāsniedz informācija nozīmētajām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

4.

Šo programmu darbības gaitā personas dati – galvenokārt attiecībā uz atbalsta saņēmējiem, bet arī uz trešām personām – tiek apstrādāti vairākos posmos (apstrādājot atbalsta pieteikumus, nodrošinot maksājumu pārredzamību, kontrolējot un cīnoties pret krāpniecību u. c.). Lai gan lielāko daļu apstrādes veic dalībvalstis un tās arī par to atbild, Komisija var piekļūt lielākajai daļai šo datu. Atbalsta saņēmējiem un dažās instancēs trešām personām – piemēram, lai veiktu pārbaudes par krāpšanu – ir jāsniedz informācija nozīmētajām kompetentajām iestādēm.

1.3.   EDAU atzinuma mērķis

| 5. | Datu aizsardzības svarīgumu KLP kontekstā iezīmēja Tiesa savā lēmumā Schecke lietās, atceļot ES tiesību aktus par lauksaimniecībai paredzēto līdzekļu saņēmēju vārdu publicēšanu (10). EDAU apzinās, ka šajā gadījumā datu aizsardzības jautājumi nav priekšlikumu pamatā. Taču, ciktāl priekšlikumi attiecas uz personas datu apstrādi, ir jādod piemērotas atsauksmes. |
| --- | --- |

5.

Datu aizsardzības svarīgumu KLP kontekstā iezīmēja Tiesa savā lēmumā Schecke lietās, atceļot ES tiesību aktus par lauksaimniecībai paredzēto līdzekļu saņēmēju vārdu publicēšanu (10). EDAU apzinās, ka šajā gadījumā datu aizsardzības jautājumi nav priekšlikumu pamatā. Taču, ciktāl priekšlikumi attiecas uz personas datu apstrādi, ir jādod piemērotas atsauksmes.

| 6. | Šī atzinuma mērķis nav analizēt visu priekšlikumu kopumu, bet gan sniegt ieskatu un norādījumus par to personas datu noformēšanu, kas vajadzīgi KLP administrēšanai, tādā veidā, lai tiktu ievērotas pamattiesības uz privātumu un datu aizsardzību, tajā pašā laikā nodrošināta efektīva atbalsta pārvaldība, krāpniecības novēršana un izmeklēšana un lai tērēšana būtu pārredzama un saprotama. |
| --- | --- |

6.

Šī atzinuma mērķis nav analizēt visu priekšlikumu kopumu, bet gan sniegt ieskatu un norādījumus par to personas datu noformēšanu, kas vajadzīgi KLP administrēšanai, tādā veidā, lai tiktu ievērotas pamattiesības uz privātumu un datu aizsardzību, tajā pašā laikā nodrošināta efektīva atbalsta pārvaldība, krāpniecības novēršana un izmeklēšana un lai tērēšana būtu pārredzama un saprotama.

| 7. | Tādēļ šis atzinums ir veidots divās daļās: pirmā, vispārīgākā daļa ietver analīzi un ieteikumus attiecībā uz vairumu priekšlikumu. Tā galvenokārt attiecas uz atsauksmēm par deleģētajām un īstenošanas pilnvarām Komisijai. Otrajā daļā apskatīti konkrēti noteikumi, kas ietverti dažos priekšlikumos (11), un sniegti ieteikumi tajos konstatēto problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

7.

Tādēļ šis atzinums ir veidots divās daļās: pirmā, vispārīgākā daļa ietver analīzi un ieteikumus attiecībā uz vairumu priekšlikumu. Tā galvenokārt attiecas uz atsauksmēm par deleģētajām un īstenošanas pilnvarām Komisijai. Otrajā daļā apskatīti konkrēti noteikumi, kas ietverti dažos priekšlikumos (11), un sniegti ieteikumi tajos konstatēto problēmu risināšanai.

2.   PRIEKŠLIKUMU ANALĪZE

2.1.   Vispārīgas piezīmes

| 8. | Kā jau minēts, lielāko daļu apstrādes darbību veic dalībvalstis. Taču daudzos gadījumos Komisija var piekļūt personas datiem. Tāpēc EDAU atzinīgi novērtē to, ka attiecīgo priekšlikumu preambulās ir ietvertas atsauces uz Direktīvas 95/46/EK un Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērojamību (12). |
| --- | --- |

8.

Kā jau minēts, lielāko daļu apstrādes darbību veic dalībvalstis. Taču daudzos gadījumos Komisija var piekļūt personas datiem. Tāpēc EDAU atzinīgi novērtē to, ka attiecīgo priekšlikumu preambulās ir ietvertas atsauces uz Direktīvas 95/46/EK un Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērojamību (12).

| 9. | Kopumā novērots, ka daudzi ar datu aizsardzību saistītie galvenie jautājumi šajos priekšlikumos nav iekļauti, bet tiks regulēti ar īstenošanas vai deleģētajiem aktiem. Tas, piemēram, attiecas uz pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz atbalsta uzraudzīšanu, IT sistēmu izveidi, informācijas pārsūtīšanu trešām valstīm un pārbaudēm uz vietas (13). |
| --- | --- |

9.

Kopumā novērots, ka daudzi ar datu aizsardzību saistītie galvenie jautājumi šajos priekšlikumos nav iekļauti, bet tiks regulēti ar īstenošanas vai deleģētajiem aktiem. Tas, piemēram, attiecas uz pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz atbalsta uzraudzīšanu, IT sistēmu izveidi, informācijas pārsūtīšanu trešām valstīm un pārbaudēm uz vietas (13).

| 10. | LESD 290. pantā izklāstīti nosacījumi, ar kādiem Komisija realizē deleģētās pilnvaras. Tai var dot pilnvaras, “lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus”. Arī “mērķi, saturs, apjoms un ilgums” ir skaidri jādefinē. Attiecībā uz īstenošanas pilnvarām LESD 291. pants nosaka, ka tās var Komisijai piešķirt, ja “nepieciešami vienādi nosacījumi juridiski saistošo Savienības aktu īstenošanai”. Jānodrošina atbilstīga dalībvalstu veikta pārbaude. |
| --- | --- |

10.

LESD 290. pantā izklāstīti nosacījumi, ar kādiem Komisija realizē deleģētās pilnvaras. Tai var dot pilnvaras, “lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus”. Arī “mērķi, saturs, apjoms un ilgums” ir skaidri jādefinē. Attiecībā uz īstenošanas pilnvarām LESD 291. pants nosaka, ka tās var Komisijai piešķirt, ja “nepieciešami vienādi nosacījumi juridiski saistošo Savienības aktu īstenošanai”. Jānodrošina atbilstīga dalībvalstu veikta pārbaude.

| 11. | EDAU viedoklis ir, ka galvenos priekšlikumos paredzētos apstrādes aspektus un nepieciešamos datu aizsardzības drošības pasākumus nevar uzskatīt par “nebūtiskiem elementiem”. Tāpēc, lai palielinātu juridisku skaidrību, jau galvenajos leģislatīvajos tekstos būtu jāregulē vismaz šādi elementi (14):






  — | skaidri jānorāda, kādam konkrētam nolūkam tiek veikta katra apstrādes darbība. Tas ir jo īpaši būtiski saistībā ar personas datu publicēšanu un pārsūtīšanu trešām valstīm, |
| --- | --- | --- |

11.

EDAU viedoklis ir, ka galvenos priekšlikumos paredzētos apstrādes aspektus un nepieciešamos datu aizsardzības drošības pasākumus nevar uzskatīt par “nebūtiskiem elementiem”. Tāpēc, lai palielinātu juridisku skaidrību, jau galvenajos leģislatīvajos tekstos būtu jāregulē vismaz šādi elementi (14):

—

skaidri jānorāda, kādam konkrētam nolūkam tiek veikta katra apstrādes darbība. Tas ir jo īpaši būtiski saistībā ar personas datu publicēšanu un pārsūtīšanu trešām valstīm,

| — | apstrādājamo datu kategorijām būtu jābūt paredzētām un skaidri noteiktām, jo daudzos gadījumos apstrādes apjoms pašlaik nav skaidrs (15), |
| --- | --- |

—

apstrādājamo datu kategorijām būtu jābūt paredzētām un skaidri noteiktām, jo daudzos gadījumos apstrādes apjoms pašlaik nav skaidrs (15),

| — | būtu jāprecizē piekļuves tiesības, jo īpaši attiecībā uz Komisijas piekļuvi datiem. Šajā sakarā būtu jāprecizē, ka Komisija var apstrādāt personas datus tikai vajadzības gadījumā, piemēram, kontroles nolūkos, |
| --- | --- |

—

būtu jāprecizē piekļuves tiesības, jo īpaši attiecībā uz Komisijas piekļuvi datiem. Šajā sakarā būtu jāprecizē, ka Komisija var apstrādāt personas datus tikai vajadzības gadījumā, piemēram, kontroles nolūkos,

| — | būtu jānosaka maksimālais datu glabāšanas ilgums, jo dažos gadījumos priekšlikumos ir minēts tikai minimālais datu glabāšanas ilgums (16), |
| --- | --- |

—

būtu jānosaka maksimālais datu glabāšanas ilgums, jo dažos gadījumos priekšlikumos ir minēts tikai minimālais datu glabāšanas ilgums (16),

| — | būtu jāprecizē datu subjektu tiesības, jo īpaši tiesības uz informāciju. Atbalsta saņēmējiem būtu jāzina par saviem datiem, kuri tiek apstrādāti, bet trešās personas būtu atbilstīgi jāinformē, ka viņu datus varētu izmantot kontroles nolūkos, |
| --- | --- |

—

būtu jāprecizē datu subjektu tiesības, jo īpaši tiesības uz informāciju. Atbalsta saņēmējiem būtu jāzina par saviem datiem, kuri tiek apstrādāti, bet trešās personas būtu atbilstīgi jāinformē, ka viņu datus varētu izmantot kontroles nolūkos,

| — | būtu jāprecizē arī datu pārsūtīšanas apjoms un nolūks trešām valstīm, kā arī tas, kā tiek ievērotas prasības, kas noteiktas Direktīvas 95/46/EK 25. pantā un Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

—

būtu jāprecizē arī datu pārsūtīšanas apjoms un nolūks trešām valstīm, kā arī tas, kā tiek ievērotas prasības, kas noteiktas Direktīvas 95/46/EK 25. pantā un Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. panta 1. punktā.

| 12. | Ja šie elementi būtu norādīti priekšlikumos galvenajiem tiesību aktiem, tad deleģētajos un īstenošanas aktos varētu sīkāk izklāstīt īpašos drošības pasākumus. EDAU sagaida, ka notiks apspriešanās ar viņu par īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kas attiecas uz datu aizsardzību. |
| --- | --- |

12.

Ja šie elementi būtu norādīti priekšlikumos galvenajiem tiesību aktiem, tad deleģētajos un īstenošanas aktos varētu sīkāk izklāstīt īpašos drošības pasākumus. EDAU sagaida, ka notiks apspriešanās ar viņu par īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kas attiecas uz datu aizsardzību.

| 13. | Dažos gadījumos var tikt apstrādāti dati, kas attiecas uz (iespējamiem) nodarījumiem (piemēram, attiecībā uz krāpšanu). Tā kā piemērojamie tiesību akti par datu aizsardzību paredz šādu datu īpašu aizsardzību (17), kompetentām valsts datu aizsardzības iestādēm vai EDAU var būt jāveic iepriekšēja pārbaude (18). |
| --- | --- |

13.

Dažos gadījumos var tikt apstrādāti dati, kas attiecas uz (iespējamiem) nodarījumiem (piemēram, attiecībā uz krāpšanu). Tā kā piemērojamie tiesību akti par datu aizsardzību paredz šādu datu īpašu aizsardzību (17), kompetentām valsts datu aizsardzības iestādēm vai EDAU var būt jāveic iepriekšēja pārbaude (18).

| 14. | Visbeidzot, jo īpaši attiecībā uz elektroniskām datubāzēm un sistēmām, būtu jāparedz drošības pasākumi. Būtu jāņem vērā arī atbildības un integrēta privātuma principi. |
| --- | --- |

14.

Visbeidzot, jo īpaši attiecībā uz elektroniskām datubāzēm un sistēmām, būtu jāparedz drošības pasākumi. Būtu jāņem vērā arī atbildības un integrēta privātuma principi.

2.2.   Konkrētas piezīmes

Nolūka ierobežojums un apstrādes apjoms

| 15. | Regulas par vienoto TKO 157. pants pilnvaro Komisiju ieviest īstenošanas aktus attiecībā uz paziņošanas prasībām dažādiem nolūkiem (piemēram, lai nodrošinātu tirgus pārredzamību, kontrolētu KLP pasākumus vai starptautisko nolīgumu īstenošanu) (19), “ņemot vērā vajadzību pēc datiem un potenciālo datu avotu sinerģiju” (20). EDAU iesaka šajā noteikumā precizēt, kādi datu avoti jāizmanto kādiem konkrētiem nolūkiem. Tāpēc EDAU vēlētos atgādināt par risku, ka datubāžu savienošana var būt pretrunā ar nolūka ierobežojuma principu (21), saskaņā ar kuru personas datus nedrīkst tālāk apstrādāt veidā, kas ir nesavienojams ar šo datu vākšanas sākotnējo nolūku (22). |
| --- | --- |

15.

Regulas par vienoto TKO 157. pants pilnvaro Komisiju ieviest īstenošanas aktus attiecībā uz paziņošanas prasībām dažādiem nolūkiem (piemēram, lai nodrošinātu tirgus pārredzamību, kontrolētu KLP pasākumus vai starptautisko nolīgumu īstenošanu) (19), “ņemot vērā vajadzību pēc datiem un potenciālo datu avotu sinerģiju” (20). EDAU iesaka šajā noteikumā precizēt, kādi datu avoti jāizmanto kādiem konkrētiem nolūkiem. Tāpēc EDAU vēlētos atgādināt par risku, ka datubāžu savienošana var būt pretrunā ar nolūka ierobežojuma principu (21), saskaņā ar kuru personas datus nedrīkst tālāk apstrādāt veidā, kas ir nesavienojams ar šo datu vākšanas sākotnējo nolūku (22).

| 16. | Lauku attīstības regulas 77. pants paredz jaunu elektronisko informācijas sistēmu uzraudzībai un novērtēšanai, kas “jāizveido, sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm”. Sistēma nodrošinās to datu apstrādi par “saņēmēja un projekta galvenajām īpašībām”, kurus iesnieguši paši atbalsta saņēmēji (78. pants). Ja šī “pamatinformācija” ietver personas datus, tie būtu jāprecizē noteikumos. Turklāt būtu jānosaka apstrādājamo datu kategorijas un jāapspriežas ar EDAU par īstenošanas aktiem, kas paredzēti 74. pantā. |
| --- | --- |

16.

Lauku attīstības regulas 77. pants paredz jaunu elektronisko informācijas sistēmu uzraudzībai un novērtēšanai, kas “jāizveido, sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm”. Sistēma nodrošinās to datu apstrādi par “saņēmēja un projekta galvenajām īpašībām”, kurus iesnieguši paši atbalsta saņēmēji (78. pants). Ja šī “pamatinformācija” ietver personas datus, tie būtu jāprecizē noteikumos. Turklāt būtu jānosaka apstrādājamo datu kategorijas un jāapspriežas ar EDAU par īstenošanas aktiem, kas paredzēti 74. pantā.

| 17. | Turklāt šī paša priekšlikuma 92. pants paredz izveidot jaunu informācijas sistēmu, “Komisijai sadarbojoties ar dalībvalstīm”, lai nodrošinātu “kopīgi interesējošu datu” drošu apmaiņu. Apmaināmo datu kategoriju definīcija ir pārāk plaša, un tā būtu jāsašaurina, ja, izmantojot šo sistēmu ir jāpārsūta personas dati. Jānoskaidro arī saistība starp 77. pantu un 92. pantu, jo nav skaidrs, vai tiem ir viens un tas pats nolūks un apjoms. |
| --- | --- |

17.

Turklāt šī paša priekšlikuma 92. pants paredz izveidot jaunu informācijas sistēmu, “Komisijai sadarbojoties ar dalībvalstīm”, lai nodrošinātu “kopīgi interesējošu datu” drošu apmaiņu. Apmaināmo datu kategoriju definīcija ir pārāk plaša, un tā būtu jāsašaurina, ja, izmantojot šo sistēmu ir jāpārsūta personas dati. Jānoskaidro arī saistība starp 77. pantu un 92. pantu, jo nav skaidrs, vai tiem ir viens un tas pats nolūks un apjoms.

| 18. | Horizinālās regulas 40. apsvērumā teikts, ka dalībvalstīm būtu jālieto integrēta administrācijas un kontroles sistēma (23) noteiktiem maksājumiem un “jābūt pilnvarotām to izmantot arī citām Savienības atbalsta shēmām”. Šis noteikums būtu jāprecizē, jo īpaši, ja tas neattiecas tikai uz sinerģijām, ko izmanto attiecībā uz infrastruktūru, bet arī uz tajā glabātās informācijas padarīšanu pieejamu citu atbalsta shēmu uzraudzīšanas nolūkā. |
| --- | --- |

18.

Horizinālās regulas 40. apsvērumā teikts, ka dalībvalstīm būtu jālieto integrēta administrācijas un kontroles sistēma (23) noteiktiem maksājumiem un “jābūt pilnvarotām to izmantot arī citām Savienības atbalsta shēmām”. Šis noteikums būtu jāprecizē, jo īpaši, ja tas neattiecas tikai uz sinerģijām, ko izmanto attiecībā uz infrastruktūru, bet arī uz tajā glabātās informācijas padarīšanu pieejamu citu atbalsta shēmu uzraudzīšanas nolūkā.

| 19. | Saskaņā ar horizontālās regulas 73. panta 1. punkta c) apakšpunktu atbalsta pieprasījumā bez informācijas par zemes gabaliem un tiesībām uz maksājumu arī jāiekļauj “jebkura cita šajā regulā noteikto informācija vai informācija, kas prasīta, lai īstenotu attiecīgos lauksaimniecības nozares vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktus” (24). Ja paredzēts, ka šajā informācijā ietilpst personas dati, būtu jāprecizē pieprasīto datu kategorijas. |
| --- | --- |

19.

Saskaņā ar horizontālās regulas 73. panta 1. punkta c) apakšpunktu atbalsta pieprasījumā bez informācijas par zemes gabaliem un tiesībām uz maksājumu arī jāiekļauj “jebkura cita šajā regulā noteikto informācija vai informācija, kas prasīta, lai īstenotu attiecīgos lauksaimniecības nozares vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktus” (24). Ja paredzēts, ka šajā informācijā ietilpst personas dati, būtu jāprecizē pieprasīto datu kategorijas.

Piekļuves tiesības

| 20. | Horizontālā regula izveido vairākas struktūras KLP ieviešanai praksē un sadala to pienākumus (7. līdz 15. pants). Komisijai ir paredzētas šādas kompetences (IV–VII nodaļa):






  — | tai jāvar piekļūt šo struktūru apstrādātajiem datiem (noteiktu maksājumu un atbalsta saņēmēju) kontroles nolūkos (25), |
| --- | --- | --- |

20.

Horizontālā regula izveido vairākas struktūras KLP ieviešanai praksē un sadala to pienākumus (7. līdz 15. pants). Komisijai ir paredzētas šādas kompetences (IV–VII nodaļa):

—

tai jāvar piekļūt šo struktūru apstrādātajiem datiem (noteiktu maksājumu un atbalsta saņēmēju) kontroles nolūkos (25),

| — | tai arī jāvar piekļūt vairumam šo datu, lai veiktu pasākumu vispārēju novērtēšanu (26). |
| --- | --- |

—

tai arī jāvar piekļūt vairumam šo datu, lai veiktu pasākumu vispārēju novērtēšanu (26).

| 21. | Iepriekšējā rindkopā minētais pirmais pienākums ir saistīts ar personas datu apstrādi, kamēr otrā pienākuma izpildei prima facie personas dati nav jāapstrādā – vispārēju pasākumu novērtēšanu var veikt arī, par pamatu ņemot apkopotus vai anonimizētus datus. Ja vien Komisija nesniedz atbilstīgu pamatojumu nepieciešamībai apstrādāt personas datus šajā kontekstā, būtu jāprecizē, ka, lai Komisija novērtētu vispārējus pasākumus, personas dati nav jāiesniedz. |
| --- | --- |

21.

Iepriekšējā rindkopā minētais pirmais pienākums ir saistīts ar personas datu apstrādi, kamēr otrā pienākuma izpildei prima facie personas dati nav jāapstrādā – vispārēju pasākumu novērtēšanu var veikt arī, par pamatu ņemot apkopotus vai anonimizētus datus. Ja vien Komisija nesniedz atbilstīgu pamatojumu nepieciešamībai apstrādāt personas datus šajā kontekstā, būtu jāprecizē, ka, lai Komisija novērtētu vispārējus pasākumus, personas dati nav jāiesniedz.

| 22. | Horizontālās regulas 49. līdz 52. pants un 61. līdz 63. pants paredz noteikumus par pārbaudēm uz vietas (27). Priekšlikumā noteikts, ka pārbaudes uz vietas galvenokārt veic dalībvalstu kompetentās iestādes, jo īpaši tas attiecas uz mājas vizītēm vai personu oficiālu aptaujāšanu, bet Komisijai ir piekļuve šādi iegūtai informācijai. Šeit likumdevējam vajadzētu precizēt, ka Komisija var piekļūt šiem datiem tikai, lai vajadzības gadījumā veiktu pārbaudi. Būtu jāprecizē arī tās personas datu kategorijas, kurām Komisija var piekļūt. |
| --- | --- |

22.

Horizontālās regulas 49. līdz 52. pants un 61. līdz 63. pants paredz noteikumus par pārbaudēm uz vietas (27). Priekšlikumā noteikts, ka pārbaudes uz vietas galvenokārt veic dalībvalstu kompetentās iestādes, jo īpaši tas attiecas uz mājas vizītēm vai personu oficiālu aptaujāšanu, bet Komisijai ir piekļuve šādi iegūtai informācijai. Šeit likumdevējam vajadzētu precizēt, ka Komisija var piekļūt šiem datiem tikai, lai vajadzības gadījumā veiktu pārbaudi. Būtu jāprecizē arī tās personas datu kategorijas, kurām Komisija var piekļūt.

| 23. | Lai pārraudzītu atbalstu, horizontālā regula izveido administrācijas un kontroles sistēmu (28) (68.–78. pants), kas sastāv no vairākām datubāzēm:






  — | elektroniska datubāze (70. pants), |
| --- | --- | --- |

23.

Lai pārraudzītu atbalstu, horizontālā regula izveido administrācijas un kontroles sistēmu (28) (68.–78. pants), kas sastāv no vairākām datubāzēm:

—

elektroniska datubāze (70. pants),

| — | identifikācijas sistēma lauksaimniecībā izmantojamiem zemes gabaliem (71. pants), |
| --- | --- |

—

identifikācijas sistēma lauksaimniecībā izmantojamiem zemes gabaliem (71. pants),

| — | maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas sistēma (72. pants), |
| --- | --- |

—

maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas sistēma (72. pants),

| — | atbalsta pieteikumi (73. pants). |
| --- | --- |

—

atbalsta pieteikumi (73. pants).

| 24. | Elektroniskā datubāze sastāv no vienas datubāzes no katras dalībvalsts (un pēc izvēles iekļaujot tajās decentralizētas datubāzes). Tajā reģistrē datus attiecībā uz katru atbalsta saņēmēju, kas iegūti no atbalsta pieteikumiem un maksājumu pieprasījumiem. Tā kā ne visi dati, kas iegūti no atbalsta pieteikumiem, var būt vajadzīgi kontroles veikšanai, būtu jāapsver iespējas samazināt personas datu apstrādes apjomu šajā sakarā. |
| --- | --- |

24.

Elektroniskā datubāze sastāv no vienas datubāzes no katras dalībvalsts (un pēc izvēles iekļaujot tajās decentralizētas datubāzes). Tajā reģistrē datus attiecībā uz katru atbalsta saņēmēju, kas iegūti no atbalsta pieteikumiem un maksājumu pieprasījumiem. Tā kā ne visi dati, kas iegūti no atbalsta pieteikumiem, var būt vajadzīgi kontroles veikšanai, būtu jāapsver iespējas samazināt personas datu apstrādes apjomu šajā sakarā.

| 25. | Piekļuve administrācijas un kontroles sistēmai nav skaidri noteikta. Līdzīgi tam, ko konstatēja par pārbaudēm uz vietas, EDAU iesaka likumdevējam izstrādāt skaidrus noteikumus par piekļuvi šai sistēmai. |
| --- | --- |

25.

Piekļuve administrācijas un kontroles sistēmai nav skaidri noteikta. Līdzīgi tam, ko konstatēja par pārbaudēm uz vietas, EDAU iesaka likumdevējam izstrādāt skaidrus noteikumus par piekļuvi šai sistēmai.

| 26. | Attiecībā uz pārbaudēm horizontālā regula paredz komercdokumentu, tostarp trešo personu komercdokumentu rūpīgu pārbaudi (79.–88. pants) (29). Šajos dokumentos var būt iekļauti trešo personu personas dati. Instrumentā būtu jānorāda nosacījumi, saskaņā ar kuriem trešās personas tiek lūgtas atklāt savus komercdokumentus (30). |
| --- | --- |

26.

Attiecībā uz pārbaudēm horizontālā regula paredz komercdokumentu, tostarp trešo personu komercdokumentu rūpīgu pārbaudi (79.–88. pants) (29). Šajos dokumentos var būt iekļauti trešo personu personas dati. Instrumentā būtu jānorāda nosacījumi, saskaņā ar kuriem trešās personas tiek lūgtas atklāt savus komercdokumentus (30).

| 27. | Tā paša priekšlikuma 87. pants nosaka, ka Komisijas amatpersonām ir pieejami visi dokumenti, “kas sagatavoti, lai veiktu saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem paredzētās rūpīgās pārbaudes, vai kas sagatavoti minēto pārbaužu iznākumā”. Tas attiecas gan uz gadījumiem, kad tās var piedalīties rūpīgajā pārbaudē (2. rindkopa), gan arī uz tiem gadījumiem, kad noteiktas darbības veic amatpersonas, kas nozīmētas saskaņā ar to dalībvalstu tiesību aktiem, kurās rūpīgā pārbaude notiek (4. rindkopa). Abos gadījumos būtu jānodrošina, ka Komisijas amatpersonām ir pieejami šie dati tikai vajadzības gadījumā (t. i., kontroles nolūkos), arī gadījumos, kad valsts tiesību akti varētu atļaut piekļuvi citos nolūkos. EDAU aicina likumdevēju šajā ziņā tekstā iekļaut precizējumus. |
| --- | --- |

27.

Tā paša priekšlikuma 87. pants nosaka, ka Komisijas amatpersonām ir pieejami visi dokumenti, “kas sagatavoti, lai veiktu saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem paredzētās rūpīgās pārbaudes, vai kas sagatavoti minēto pārbaužu iznākumā”. Tas attiecas gan uz gadījumiem, kad tās var piedalīties rūpīgajā pārbaudē (2. rindkopa), gan arī uz tiem gadījumiem, kad noteiktas darbības veic amatpersonas, kas nozīmētas saskaņā ar to dalībvalstu tiesību aktiem, kurās rūpīgā pārbaude notiek (4. rindkopa). Abos gadījumos būtu jānodrošina, ka Komisijas amatpersonām ir pieejami šie dati tikai vajadzības gadījumā (t. i., kontroles nolūkos), arī gadījumos, kad valsts tiesību akti varētu atļaut piekļuvi citos nolūkos. EDAU aicina likumdevēju šajā ziņā tekstā iekļaut precizējumus.

| 28. | Atbilstīgi horizontālās regulas 102. pantam dalībvalstis nosūta Komisijai noteiktu kategoriju informāciju, deklarācijas un dokumentus. Tajos iekļauts arī “visu pieejamo veikto revīziju un pārbaužu kopsavilkums” (102. panta 1. punkta c) apakšpunkta v) daļa). Šajā gadījumā būtu vai nu jānorāda, ka šajos kopsavilkumos netiks iekļauti nekādi personas dati, vai, ja personas dati ir vajadzīgi, būtu jānorāda nolūks, kādā šie dati ir jānosūta. |
| --- | --- |

28.

Atbilstīgi horizontālās regulas 102. pantam dalībvalstis nosūta Komisijai noteiktu kategoriju informāciju, deklarācijas un dokumentus. Tajos iekļauts arī “visu pieejamo veikto revīziju un pārbaužu kopsavilkums” (102. panta 1. punkta c) apakšpunkta v) daļa). Šajā gadījumā būtu vai nu jānorāda, ka šajos kopsavilkumos netiks iekļauti nekādi personas dati, vai, ja personas dati ir vajadzīgi, būtu jānorāda nolūks, kādā šie dati ir jānosūta.

Glabāšanas periodi

| 29. | Horizontālās regulas 70. panta 1. punktā teikts, ka elektroniskā datubāze ļauj “ar dalībvalsts kompetentās iestādes starpniecību” iepazīties ar datiem, sākot no 2000. gada un ļauj “tieši un nekavējoties iepazīties” ar datiem, kas saistīti ar “vismaz” pieciem iepriekšējiem kalendārajiem gadiem pēc kārtas (31). |
| --- | --- |

29.

Horizontālās regulas 70. panta 1. punktā teikts, ka elektroniskā datubāze ļauj “ar dalībvalsts kompetentās iestādes starpniecību” iepazīties ar datiem, sākot no 2000. gada un ļauj “tieši un nekavējoties iepazīties” ar datiem, kas saistīti ar “vismaz” pieciem iepriekšējiem kalendārajiem gadiem pēc kārtas (31).

| 30. | Maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas sistēma ļauj “pārbaudīt tiesības un veikt kontrolpārbaudes ar atbalsta pieteikumiem un lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmu”. Horizontālās regulas 72. panta 2. punkts nosaka, ka dati ir pieejami “vismaz” četrus gadus (32). |
| --- | --- |

30.

Maksājumtiesību identifikācijas un reģistrācijas sistēma ļauj “pārbaudīt tiesības un veikt kontrolpārbaudes ar atbalsta pieteikumiem un lauksaimniecībā izmantojamo zemes gabalu identifikācijas sistēmu”. Horizontālās regulas 72. panta 2. punkts nosaka, ka dati ir pieejami “vismaz” četrus gadus (32).

| 31. | Saistībā ar šīm divām sistēmām EDAU atgādina Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta e) apakšpunktu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu, kas nosaka, ka datus nedrīkst saglabāt identificējamā veidā ilgāk, kā tas nepieciešams nolūkiem, kuriem tos vāca. Tas nozīmē, ka ir jānosaka ne tikai minimālie, bet arī maksimālie glabāšanas periodi. |
| --- | --- |

31.

Saistībā ar šīm divām sistēmām EDAU atgādina Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta e) apakšpunktu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu, kas nosaka, ka datus nedrīkst saglabāt identificējamā veidā ilgāk, kā tas nepieciešams nolūkiem, kuriem tos vāca. Tas nozīmē, ka ir jānosaka ne tikai minimālie, bet arī maksimālie glabāšanas periodi.

Starptautiska pārsūtīšana

| 32. | Regulas pa vienoto TKO 157. panta 1. punkta otrā rindkopa nosaka, ka datus var nosūtīt trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. EDAU vēlētos atgādināt, ka, ja nav piemērojama neviena no atkāpēm, ko paredz Direktīvas 95/46/EK 26. pants vai Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. panta 6. punkts (piemēram, ja pārsūtīšana vajadzīga vai ir likumīgi prasīta, pamatojoties uz svarīgām sabiedrības interesēm), personas datu nosūtīšana valstīm, kurām nav piemērotas aizsardzības, būtu attaisnojama tikai, izskatot katru gadījumu atsevišķi. |
| --- | --- |

32.

Regulas pa vienoto TKO 157. panta 1. punkta otrā rindkopa nosaka, ka datus var nosūtīt trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. EDAU vēlētos atgādināt, ka, ja nav piemērojama neviena no atkāpēm, ko paredz Direktīvas 95/46/EK 26. pants vai Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. panta 6. punkts (piemēram, ja pārsūtīšana vajadzīga vai ir likumīgi prasīta, pamatojoties uz svarīgām sabiedrības interesēm), personas datu nosūtīšana valstīm, kurām nav piemērotas aizsardzības, būtu attaisnojama tikai, izskatot katru gadījumu atsevišķi.

| 33. | Šādā gadījumā būtu jānorāda pārsūtīšanas konkrētais iemesls (piemēram, saistībā ar starptautisku līgumu īstenošanu) (33). Attiecīgajos starptautiskajos līgumos būtu jāiekļauj konkrēti drošības pasākumi attiecībā uz privātuma un personas datu aizsardzību un šo tiesību realizāciju no datu subjektu puses. Turklāt, ja datus pārsūta Komisija, atļauju veikt pārsūtīšanu būtu jāizsniedz EDAU (34). |
| --- | --- |

33.

Šādā gadījumā būtu jānorāda pārsūtīšanas konkrētais iemesls (piemēram, saistībā ar starptautisku līgumu īstenošanu) (33). Attiecīgajos starptautiskajos līgumos būtu jāiekļauj konkrēti drošības pasākumi attiecībā uz privātuma un personas datu aizsardzību un šo tiesību realizāciju no datu subjektu puses. Turklāt, ja datus pārsūta Komisija, atļauju veikt pārsūtīšanu būtu jāizsniedz EDAU (34).

Informācijas publicēšana

| 34. | Horizontālās regulas 70. apsvērumā teikts, ka jauni noteikumi par informācijas par atbalsta saņēmējiem publicēšanu, “ņemot vērā Tiesas celtos iebildumus” Schecke (35) lietā, pašreiz tiek gatavoti. |
| --- | --- |

34.

Horizontālās regulas 70. apsvērumā teikts, ka jauni noteikumi par informācijas par atbalsta saņēmējiem publicēšanu, “ņemot vērā Tiesas celtos iebildumus” Schecke (35) lietā, pašreiz tiek gatavoti.

| 35. | EDAU vēlētos atgādināt, ka noteikumos par informācijas par atbalsta saņēmējiem publicēšanu būtu jāievēro proporcionalitātes princips. Kā apstiprinājusi Tiesa (36), ir jāpanāk pareizs līdzsvars starp līdzekļu saņēmēju pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību un Eiropas Savienības interesēm nodrošināt valsts naudas līdzekļu pārredzamību un saprātīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

35.

EDAU vēlētos atgādināt, ka noteikumos par informācijas par atbalsta saņēmējiem publicēšanu būtu jāievēro proporcionalitātes princips. Kā apstiprinājusi Tiesa (36), ir jāpanāk pareizs līdzsvars starp līdzekļu saņēmēju pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību un Eiropas Savienības interesēm nodrošināt valsts naudas līdzekļu pārredzamību un saprātīgu pārvaldību.

| 36. | Tas ir būtiski arī attiecībā uz regulas par vienotu TKO 157. panta 1. punkta otro rindkopu, saskaņā ar kuru datus var “darīt zināmus atklātībai, ievērojot personas datu aizsardzību un uzņēmumu likumīgās intereses savu komercnoslēpumu aizsargāšanā”. 157. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 157. panta 3. punkta c) apakšpunkts pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus par “nosacījumiem un līdzekļiem informācijas publiskošanai” un īstenošanas aktus par kārtību, kādā informāciju un dokumentus dara pieejamus. |
| --- | --- |

36.

Tas ir būtiski arī attiecībā uz regulas par vienotu TKO 157. panta 1. punkta otro rindkopu, saskaņā ar kuru datus var “darīt zināmus atklātībai, ievērojot personas datu aizsardzību un uzņēmumu likumīgās intereses savu komercnoslēpumu aizsargāšanā”. 157. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 157. panta 3. punkta c) apakšpunkts pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus par “nosacījumiem un līdzekļiem informācijas publiskošanai” un īstenošanas aktus par kārtību, kādā informāciju un dokumentus dara pieejamus.

| 37. | EDAU atzinīgi novērtē to, ka uz informācijas un dokumentu publicēšanu attiecas personas datu aizsardzība. Taču tādi būtiski elementi kā publicēšanas nolūks un datu kategorijas būtu jāprecizē priekšlikumos nevis īstenošanas vai deleģētajos aktos. |
| --- | --- |

37.

EDAU atzinīgi novērtē to, ka uz informācijas un dokumentu publicēšanu attiecas personas datu aizsardzība. Taču tādi būtiski elementi kā publicēšanas nolūks un datu kategorijas būtu jāprecizē priekšlikumos nevis īstenošanas vai deleģētajos aktos.

Datu subjektu tiesības

| 38. | Būtu jāprecizē datu subjektu tiesības, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz informāciju un tiesībām uz piekļuvi. Jo īpaši svarīgi tas ir attiecībā uz horizontālās regulas 81. pantu, saskaņā ar kuru var pārbaudīt atbalsta saņēmēju, kā arī piegādātāju, klientu, pārvadātāju un citu trešo personu komercdokumentus. Lai gan atbalsta saņēmēji varētu zināt, ka viņu dati tiek apstrādāti, arī trešās personas būtu atbilstīgi jāinformē (piemēram, ar privātuma paziņojumu, ko nosūta datu savākšanas brīdī, un informāciju, kas sniegta visās attiecīgajās tīmekļa vietnēs un dokumentos), ka viņu datus varētu izmantot kontroles nolūkos. Pienākums informēt datu subjektus, tostarp trešās personas, būtu jāiekļauj priekšlikumos. |
| --- | --- |

38.

Būtu jāprecizē datu subjektu tiesības, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz informāciju un tiesībām uz piekļuvi. Jo īpaši svarīgi tas ir attiecībā uz horizontālās regulas 81. pantu, saskaņā ar kuru var pārbaudīt atbalsta saņēmēju, kā arī piegādātāju, klientu, pārvadātāju un citu trešo personu komercdokumentus. Lai gan atbalsta saņēmēji varētu zināt, ka viņu dati tiek apstrādāti, arī trešās personas būtu atbilstīgi jāinformē (piemēram, ar privātuma paziņojumu, ko nosūta datu savākšanas brīdī, un informāciju, kas sniegta visās attiecīgajās tīmekļa vietnēs un dokumentos), ka viņu datus varētu izmantot kontroles nolūkos. Pienākums informēt datu subjektus, tostarp trešās personas, būtu jāiekļauj priekšlikumos.

Drošības pasākumi

| 39. | Būtu jāparedz drošības pasākumi, jo īpaši tas attiecas uz elektroniskām datubāzēm un sistēmām. Būtu jāņem vērā atbildības un integrētie privātuma principi. Saraksts ar drošības pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz šīm elektroniskajām datubāzēm un sistēmām, būtu ieviešams vismaz ar deleģētajiem vai īstenošanas aktiem. Tas viss ir pats svarīgākais, jo saistībā ar pārbaudēm un rūpīgu kontroli apstrādātie personas dati var ietvert datus par aizdomām par veiktiem nodarījumiem. |
| --- | --- |

39.

Būtu jāparedz drošības pasākumi, jo īpaši tas attiecas uz elektroniskām datubāzēm un sistēmām. Būtu jāņem vērā atbildības un integrētie privātuma principi. Saraksts ar drošības pasākumiem, kas jāpieņem attiecībā uz šīm elektroniskajām datubāzēm un sistēmām, būtu ieviešams vismaz ar deleģētajiem vai īstenošanas aktiem. Tas viss ir pats svarīgākais, jo saistībā ar pārbaudēm un rūpīgu kontroli apstrādātie personas dati var ietvert datus par aizdomām par veiktiem nodarījumiem.

| 40. | EDAU atzinīgi novērtē horizontālās regulas 103. pantā ietvertās prasības attiecībā uz konfidencialitāti un dienesta noslēpuma aizsardzību, veicot pārbaudes, šīs pašas regulas 79.–88. panta nozīmē. |
| --- | --- |

40.

EDAU atzinīgi novērtē horizontālās regulas 103. pantā ietvertās prasības attiecībā uz konfidencialitāti un dienesta noslēpuma aizsardzību, veicot pārbaudes, šīs pašas regulas 79.–88. panta nozīmē.

3.   SECINĀJUMI

| 41. | EDAU uzskata, ka, lai palielinātu juridisku skaidrību, priekšlikumos paredzēto datu apstrādes darbību galvenos aspektus un nepieciešamos datu aizsardzības pasākumus būtu jāregulē galvenajos leģislatīvajos tekstos nevis deleģētajos vai īstenošanas aktos:






  — | priekšlikumos būtu skaidri jānorāda katras datu apstrādes darbības konkrētais nolūks, jo īpaši tas attiecas uz personas datu publicēšanu un starptautisku pārsūtīšanu, |
| --- | --- | --- |

41.

EDAU uzskata, ka, lai palielinātu juridisku skaidrību, priekšlikumos paredzēto datu apstrādes darbību galvenos aspektus un nepieciešamos datu aizsardzības pasākumus būtu jāregulē galvenajos leģislatīvajos tekstos nevis deleģētajos vai īstenošanas aktos:

—

priekšlikumos būtu skaidri jānorāda katras datu apstrādes darbības konkrētais nolūks, jo īpaši tas attiecas uz personas datu publicēšanu un starptautisku pārsūtīšanu,

| — | būtu jāprecizē apstrādājamo personas datu kategorijas, |
| --- | --- |

—

būtu jāprecizē apstrādājamo personas datu kategorijas,

| — | personas dati būtu jāapstrādā tikai vajadzības gadījumā, |
| --- | --- |

—

personas dati būtu jāapstrādā tikai vajadzības gadījumā,

| — | būtu jāizskaidro piekļuves tiesības. Proti, būtu jāprecizē, ka Komisija apstrādā personas datus tikai vajadzības gadījumā, piemēram, kontroles nolūkos, |
| --- | --- |

—

būtu jāizskaidro piekļuves tiesības. Proti, būtu jāprecizē, ka Komisija apstrādā personas datus tikai vajadzības gadījumā, piemēram, kontroles nolūkos,

| — | priekšlikumos būtu jānorāda maksimālie datu glabāšanas periodi, |
| --- | --- |

—

priekšlikumos būtu jānorāda maksimālie datu glabāšanas periodi,

| — | būtu jāprecizē datu subjektu tiesības, jo īpaši tiesības uz informāciju. Būtu jānodrošina, ka ne tikai atbalsta saņēmēji, bet arī trešās personas ir informētas par to, ka viņu dati tiek apstrādāti, |
| --- | --- |

—

būtu jāprecizē datu subjektu tiesības, jo īpaši tiesības uz informāciju. Būtu jānodrošina, ka ne tikai atbalsta saņēmēji, bet arī trešās personas ir informētas par to, ka viņu dati tiek apstrādāti,

| — | datu starptautiskas pārsūtīšanas konkrētais(-ie) nolūks(-i) un apjoms būtu jāierobežo līdz nepieciešamajai pakāpei un atbilstīgi jānorāda priekšlikumos. |
| --- | --- |

—

datu starptautiskas pārsūtīšanas konkrētais(-ie) nolūks(-i) un apjoms būtu jāierobežo līdz nepieciešamajai pakāpei un atbilstīgi jānorāda priekšlikumos.

| 42. | Šos elementus var turpināt izstrādāt deleģētajos vai īstenošanas aktos. EDAU sagaida, ka par to ar viņu notiks apspriešanās. |
| --- | --- |

42.

Šos elementus var turpināt izstrādāt deleģētajos vai īstenošanas aktos. EDAU sagaida, ka par to ar viņu notiks apspriešanās.

| 43. | Turklāt drošības pasākumi, jo īpaši attiecībā uz elektroniskām datubāzēm un sistēmām, būtu jāparedz vismaz īstenošanas vai deleģētajos aktos. Būtu jāņem vērā atbildības un integrētie privātuma principi. |
| --- | --- |

43.

Turklāt drošības pasākumi, jo īpaši attiecībā uz elektroniskām datubāzēm un sistēmām, būtu jāparedz vismaz īstenošanas vai deleģētajos aktos. Būtu jāņem vērā atbildības un integrētie privātuma principi.

| 44. | Visbeidzot, ņemot vērā to, ka dažos gadījumos var tikt apstrādāti dati, kas attiecas uz (iespējamiem) nodarījumiem (piemēram, attiecībā uz krāpšanu), var būt vajadzīga iepriekšēja pārbaude, ko veic kompetento valsts datu aizsardzības iestādes vai EDAU. |
| --- | --- |

44.

Visbeidzot, ņemot vērā to, ka dažos gadījumos var tikt apstrādāti dati, kas attiecas uz (iespējamiem) nodarījumiem (piemēram, attiecībā uz krāpšanu), var būt vajadzīga iepriekšēja pārbaude, ko veic kompetento valsts datu aizsardzības iestādes vai EDAU.

Briselē, 2011. gada 14. decembrī

Giovanni BUTTARELLI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja palīgs

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995, 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001, 1. lpp.

2

(3)  COM(2011) 625 galīgā redakcija

3

(4)  COM(2011) 626 galīgā redakcija

4

(5)  COM(2011) 627 galīgā redakcija.

5

(6)  COM(2011) 628 galīgā redakcija.

6

(7)  COM(2011) 629 galīgā redakcija.

7

(8)  COM(2011) 630 galīgā redakcija.

8

(9)  COM(2011) 631 galīgā redakcija.

9

(10)  EST, 2010. gada 9. novembris, Volker und Markus Schecke, lietas C-92/09 un C-93/09.

10

Volker und Markus Schecke

(11)  Daudzi no šiem noteikumiem jau ir iekļauti esošajā tiesiskajā regulējumā.

11

(12)  COM(2011) 625 galīgā redakcija: 42. apsvērums; COM(2011) 626 galīgā redakcija: 137. apsvērums; COM(2011) 627 galīgā redakcija: 67. apsvērums; COM(2011) 628 galīgā redakcija: 69. apsvērums.

12

(13)  Skatīt cita starpā regulas par vienotu TKO 157. pantu; lauku attīstības regulas VII sadaļu (Uzraudzība un novērtēšana), kā arī 78. un 92. pantu; kā arī horizontālās regulas 21.–23. pantu, 49.–52. pantu un V sadaļas II un III nodaļu.

13

(14)  Skatīt arī EDAU atzinuma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 89/666/EEK, 2005/56/EK un 2009/101/EK par centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību (OV C 220, 26.7.2011., 1. lpp.), 3.2. sadaļu; EDAU atzinuma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem (OV C 216, 22.7.2011., 9. lpp.), 13., 28. un 30. punktu; EDAU atzinuma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa īpašumu, 7., 12. un 13. punktu; visi pieejami tīmekļa vietnē http://www.edps.europa.eu

14

(15)  Cita starpā skatīt lauku attīstības regulas 77. un 92. pantu.

15

(16)  Skatīt horizontālās regulas 70. panta 1. punktu un 72. panta 2. punktu.

16

(17)  Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta 5. punkts un Direktīvas 95/46/EK 8. panta 5. punkts.

17

(18)  Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. panta 2. punkts un Direktīvas 95/46/EK 20. pants.

18

(19)  Šo paziņošanas prasību nolūki ir šādi: “īstenot šo regulu, lauksaimniecības produktu tirgus uzraudzību, analīzi un pārvaldību, nodrošināt tirgus pārredzamību, KLP pasākumu pienācīgu darbību, KLP pasākumu pārbaudi, kontroli, uzraudzību, novērtēšanu un revīziju, starptautisku nolīgumu īstenošanu, tostarp šajos nolīgumos paredzēto paziņošanas prasību ievērošanu” (skatīt 157. panta 1. punkta pirmo rindkopu).

19

(20)  Informācijas apmaiņa līdzīgiem nolūkiem jau ir paredzēta esošos tiesību aktos (Skatīt, piemēram, Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (turpmāk tekstā: “regula par KLP finansēšanu”) 36. pantu (OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.); un Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulas (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem, 192. pantu (OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.)).

20

(21)  Skatīt arī EDAU atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS–II) izveidi, pārvaldību un izmantošanu (COM(2005) 236 galīgā redakcija) un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS-II) (COM(2005) 237 galīgā redakcija) (OV C 91, 19.4.2006., 38. lpp.), jo īpaši 10. punktu; EDAU atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei – “Pārskats par informācijas pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā”, jo īpaši 47.-48. rindkopu, un EDAU 2006. gada 10. marta apsvērumus par Komisijas paziņojumu par Eiropas datu bāzu savstarpēju izmantojamību. Visi pieejami tīmekļa vietnē: http://www.edps.europa.eu

21

(22)  Skatīt Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu, kā arī valstu noteikumus, ar kuriem īsteno Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu.

22

(23)  Jau izveidota ar Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulas (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003, 14. pantu (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.) (turpmāk tekstā: “tiešo maksājumu regula”).

23

(24)  Tiešo maksājumu regulas 19. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir līdzīgs formulējums.

24

(25)  Regulas par KLP finansēšanu 36. pantā jau paredzēta datu apmaiņa līdzīgiem nolūkiem.

25

(26)  Skatīt 110. pantu.

26

(27)  Pārbaudes uz vietas jau ir paredzētas esošajos tiesību aktos (skatīt Regulas par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu 36. un 37. pantu).

27

(28)  Līdzīgi sistēmai, kas jau izveidota ar tiešo maksājumu regulas 14. pantu.

28

(29)  Komercdokumentu, tostarp trešo personu komercdokumentu, rūpīga pārbaude un Komisijas piekļuve tiem jau ir paredzēta esošajos tiesību aktos (Skatīt, piemēram, Padomes 2008. gada 26. maija Regulas (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm (Kodificētā versija) 15. pantu (OV L 143, 3.6.2008., 1. lpp.)).

29

(30)  Skatīt arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2011. gada 19. aprīļa atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem (OV C 216, 22.7.2011., 9. lpp.), jo īpaši 32. rindkopu, kas pieejams tīmekļa vietnē: http://www.edps.europa.eu

30

(31)  Kā jau minēts tiešo maksājumu regulas 16. pantā.

31

(32)  Tiešo maksājumu regulas 18. pantā ir ļoti līdzīgs formulējums.

32

(33)  Regulas par vienotu TKO 157. panta 1. punkta pirmajā rindkopā ietverts nolūku saraksts informācijas paziņošanai Komisijai, bet nav precizēts, kuros no šiem nolūkiem datus var pārsūtīt trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

33

(34)  Regulas (EK) Nr. 45/2001 9. panta 7. punkts.

34

(35)  EST 2010. gada 9. novembris, Volker und Markus Schecke and Eifert, apvienotās lietas C-92/09 un C-93/09.

35

Volker und Markus Schecke and Eifert

(36)  EST, Schecke, 77.–88. rindkopa.

36

Schecke

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 35/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 35/10

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par likumdošanas paketi par noziegumos cietušajiem, tostarp priekšlikumu direktīvai, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus un priekšlikumu regulai par aizsardzības pasākumu civillietās savstarpēju atzīšanu

2012/C 35/02

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu (1) brīvu apriti,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu (2) brīvu apriti un jo īpaši tās 41. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU:

1.   IEVADS

1.1.   Konteksts

| 1. | 2011. gada 18. maijā Komisija pieņēma likumdošanas instrumentu par noziegumos cietušo aizsardzību paketi. Likumdošanas paketē iekļauta direktīva, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus (“ierosinātā Direktīva”) un priekšlikumu regulai par aizsardzības pasākumu civillietās savstarpēju atzīšanu (“ierosinātā Regula”) (3). Abiem priekšlikumiem pievienots Komisijas paziņojums par cietušo tiesību stiprināšanu ES (4). |
| --- | --- |

1.

2011. gada 18. maijā Komisija pieņēma likumdošanas instrumentu par noziegumos cietušo aizsardzību paketi. Likumdošanas paketē iekļauta direktīva, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus (“ierosinātā Direktīva”) un priekšlikumu regulai par aizsardzības pasākumu civillietās savstarpēju atzīšanu (“ierosinātā Regula”) (3). Abiem priekšlikumiem pievienots Komisijas paziņojums par cietušo tiesību stiprināšanu ES (4).

| 2. | Konsultācijas ar EDAU saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu nenotika, neskatoties uz to, ka šī likumdošanas iniciatīva bija iekļauta EDAU likumdošanas apspriežu prioritātēs (5). Tāpēc šis atzinums ir balstīts uz tās pašas regulas 41. panta 2. punktu. EDAU iesaka iekļaut atsauci uz šo atzinumu pieņemto instrumentu preambulā. |
| --- | --- |

2.

Konsultācijas ar EDAU saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu nenotika, neskatoties uz to, ka šī likumdošanas iniciatīva bija iekļauta EDAU likumdošanas apspriežu prioritātēs (5). Tāpēc šis atzinums ir balstīts uz tās pašas regulas 41. panta 2. punktu. EDAU iesaka iekļaut atsauci uz šo atzinumu pieņemto instrumentu preambulā.

1.2.   Likumdošanas paketes mērķi un darbības joma

| 3. | EDAU atzinīgi vērtē likumdošanas paketes politikas mērķus, kas atbilstīgi Stokholmas programmai un tās rīcības plānam paredz stiprināt noziegumos cietušo tiesības un nodrošināt, ka tiek apmierinātas viņu aizsardzības, atbalsta un piekļuves tiesu sistēmai vajadzības (6). |
| --- | --- |

3.

EDAU atzinīgi vērtē likumdošanas paketes politikas mērķus, kas atbilstīgi Stokholmas programmai un tās rīcības plānam paredz stiprināt noziegumos cietušo tiesības un nodrošināt, ka tiek apmierinātas viņu aizsardzības, atbalsta un piekļuves tiesu sistēmai vajadzības (6).

| 4. | Paredzēts, ka ierosinātā Direktīva aizstās Padomes pamatlēmumu 2001/220/TI par cietušo statusu kriminālprocesā (7). Tajā noteikti kopēji minimuma noteikumi attiecībā uz noziegumos cietušo tiesībām, atbalstu un aizsardzību. Konkrēti, ierosinātās Direktīvas mērķis ir nodrošināt, lai pret visiem cietušajiem izturētos ar cieņu, lai tiktu ņemtas vērā neaizsargātu cietušo īpašās vajadzības, lai cietušie saņemtu adekvātu atbalstu un informāciju un lai viņi varētu piedalīties procesā (8). |
| --- | --- |

4.

Paredzēts, ka ierosinātā Direktīva aizstās Padomes pamatlēmumu 2001/220/TI par cietušo statusu kriminālprocesā (7). Tajā noteikti kopēji minimuma noteikumi attiecībā uz noziegumos cietušo tiesībām, atbalstu un aizsardzību. Konkrēti, ierosinātās Direktīvas mērķis ir nodrošināt, lai pret visiem cietušajiem izturētos ar cieņu, lai tiktu ņemtas vērā neaizsargātu cietušo īpašās vajadzības, lai cietušie saņemtu adekvātu atbalstu un informāciju un lai viņi varētu piedalīties procesā (8).

| 5. | Ierosinātās Regulas mērķis ir nodrošināt, lai cietušajiem, kuri izmanto aizsardzības pasākumu civillietā vienā no dalībvalstīm, tiktu nodrošināta tāda paša līmeņa aizsardzība, ja viņi pārceļas uz citu dalībvalsti, bez atsevišķas procedūras (9). Šis pasākums papildina priekšlikumu Direktīvai par Eiropas aizsardzības rīkojumu (“EAR iniciatīva”), kurā apskatīta aizsardzības pasākumu, kas pieņemti krimināllietās, savstarpējā atzīšana. EAR iniciatīva, par kuru EDAU izdeva atzinumu 2010. gada oktobrī (10), šobrīd tiek apspriesta Eiropas Parlamentā un Padomē. |
| --- | --- |

5.

Ierosinātās Regulas mērķis ir nodrošināt, lai cietušajiem, kuri izmanto aizsardzības pasākumu civillietā vienā no dalībvalstīm, tiktu nodrošināta tāda paša līmeņa aizsardzība, ja viņi pārceļas uz citu dalībvalsti, bez atsevišķas procedūras (9). Šis pasākums papildina priekšlikumu Direktīvai par Eiropas aizsardzības rīkojumu (“EAR iniciatīva”), kurā apskatīta aizsardzības pasākumu, kas pieņemti krimināllietās, savstarpējā atzīšana. EAR iniciatīva, par kuru EDAU izdeva atzinumu 2010. gada oktobrī (10), šobrīd tiek apspriesta Eiropas Parlamentā un Padomē.

1.3.   Šī atzinuma mērķis

| 6. | Privātās dzīves neaizskaramības un personas datu aizsardzībai ir centrālā loma brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kā tas noteikts Stokholmas programmā, un jo īpaši tiesiskās sadarbības krimināllietās kontekstā. 2010. gada oktobrī EDAU izdeva atzinumu par EAR iniciatīvu, uzsverot nepieciešamību nodrošināt konsekventu datu aizsardzības režīmu attiecībā uz iniciatīvām tiesiskās sadarbības krimināllietās jomā (11). Šajā gadījumā EDAU uzsvēra, ka datu apstrādi tiesiskās sadarbības krimināllietās jomā raksturo iesaistīto datu īpaša konfidencialitāte un ietekme, kāda var būt saistītajai datu apstrādei uz datu subjektiem (12). Tāpēc nepieciešams pievērst pienācīgu uzmanību datu aizsardzības aspektiem, kas saistīti ar iniciatīvām šajā jomā un nepieciešamības gadījumā noteikt atbilstošus noteikumus un aizsargpasākumus. |
| --- | --- |

6.

Privātās dzīves neaizskaramības un personas datu aizsardzībai ir centrālā loma brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, kā tas noteikts Stokholmas programmā, un jo īpaši tiesiskās sadarbības krimināllietās kontekstā. 2010. gada oktobrī EDAU izdeva atzinumu par EAR iniciatīvu, uzsverot nepieciešamību nodrošināt konsekventu datu aizsardzības režīmu attiecībā uz iniciatīvām tiesiskās sadarbības krimināllietās jomā (11). Šajā gadījumā EDAU uzsvēra, ka datu apstrādi tiesiskās sadarbības krimināllietās jomā raksturo iesaistīto datu īpaša konfidencialitāte un ietekme, kāda var būt saistītajai datu apstrādei uz datu subjektiem (12). Tāpēc nepieciešams pievērst pienācīgu uzmanību datu aizsardzības aspektiem, kas saistīti ar iniciatīvām šajā jomā un nepieciešamības gadījumā noteikt atbilstošus noteikumus un aizsargpasākumus.

| 7. | EDAU uzskata, ka privātās dzīves neaizskaramības un personas datu aizsardzība ir būtisks elements cietušo aizsardzībā, kas jānodrošina ierosinātajiem instrumentiem. Tāpēc šajā atzinumā uzsvars likts uz priekšlikumu aspektiem, kas saistīti ar privātās dzīves neaizskaramību, un ierosinātas idejas cietušo aizsardzības uzlabošanai vai stiprināšanai. |
| --- | --- |

7.

EDAU uzskata, ka privātās dzīves neaizskaramības un personas datu aizsardzība ir būtisks elements cietušo aizsardzībā, kas jānodrošina ierosinātajiem instrumentiem. Tāpēc šajā atzinumā uzsvars likts uz priekšlikumu aspektiem, kas saistīti ar privātās dzīves neaizskaramību, un ierosinātas idejas cietušo aizsardzības uzlabošanai vai stiprināšanai.

2.   PRIEKŠLIKUMU ANALĪZE

2.1.   Direktīva par noziegumos cietušo tiesībām, atbalstu un aizsardzību

| 8. | Ierosinātās Direktīvas dažādi noteikumi tieši un netieši saistīti ar privātās dzīves neaizskaramību un datu aizsardzību (13). Vispārīgi runājot, EDAU šos noteikumus vērtē atzinīgi, jo to mērķis ir ievērot cietušo privātās dzīves neaizskaramību. Tomēr viņš konstatē, ka dažos gadījumos aizsardzības standartus varētu pastiprināt un padarīt skaidrākus, neskarot to kā minimuma standartu raksturu. |
| --- | --- |

8.

Ierosinātās Direktīvas dažādi noteikumi tieši un netieši saistīti ar privātās dzīves neaizskaramību un datu aizsardzību (13). Vispārīgi runājot, EDAU šos noteikumus vērtē atzinīgi, jo to mērķis ir ievērot cietušo privātās dzīves neaizskaramību. Tomēr viņš konstatē, ka dažos gadījumos aizsardzības standartus varētu pastiprināt un padarīt skaidrākus, neskarot to kā minimuma standartu raksturu.

| 9. | EDAU komentāros uzsvars likts galvenokārt uz šādiem aspektiem: 1) Ierosinātās Direktīvas 23. pantu, kas saistīts ar privātās dzīves aizsardzību un attiecībām ar plašsaziņas līdzekļiem, 2) cietušo tiesībām saņemt informāciju un piekļuvi saviem personas datiem, un 3) cietušā un cietušo aizsardzības dienestu saziņas konfidencialitātes aizsardzība. Šie aspekti ir apskatīti turpmākajās apakšsadaļās. |
| --- | --- |

9.

EDAU komentāros uzsvars likts galvenokārt uz šādiem aspektiem: 1) Ierosinātās Direktīvas 23. pantu, kas saistīts ar privātās dzīves aizsardzību un attiecībām ar plašsaziņas līdzekļiem, 2) cietušo tiesībām saņemt informāciju un piekļuvi saviem personas datiem, un 3) cietušā un cietušo aizsardzības dienestu saziņas konfidencialitātes aizsardzība. Šie aspekti ir apskatīti turpmākajās apakšsadaļās.

2.1.1.   Cietušā privātās dzīves aizsardzība

| 10. | Ierosinātās Direktīvas galvenais būtiskais ar privāto dzīvi saistītais noteikums ir 23. pants ar virsrakstu “Tiesības uz privātās dzīves aizsardzību”. 23. panta 1. punktā noteikts, ka “Dalībvalstis garantē, ka tiesu iestādes tiesas procesa laikā var pieņemt atbilstošus pasākumus, lai aizsargātu cietušo un viņu ģimenes locekļu privāto dzīvi un fotoattēlus”. Attiecībā uz šo noteikumu EDAU ir dažādi novērojumi: |
| --- | --- |

10.

Ierosinātās Direktīvas galvenais būtiskais ar privāto dzīvi saistītais noteikums ir 23. pants ar virsrakstu “Tiesības uz privātās dzīves aizsardzību”. 23. panta 1. punktā noteikts, ka “Dalībvalstis garantē, ka tiesu iestādes tiesas procesa laikā var pieņemt atbilstošus pasākumus, lai aizsargātu cietušo un viņu ģimenes locekļu privāto dzīvi un fotoattēlus”. Attiecībā uz šo noteikumu EDAU ir dažādi novērojumi:

| 11. | Pirmkārt, 23. panta 1. punktā nav aptvertas pilnīgas noziegumos cietušo tiesības uz privātās dzīves aizsardzību. Noteikuma aptvērums ir daudz ierobežotāks, jo tas tikai paredz “tiesu iestādēm” pilnvaras pieņemt aizsardzības pasākumus “tiesas procesa laikā”. Taču privātās dzīves aizsardzību vajadzētu garantēt ne tikai “tiesas procesa laikā”, bet arī izmeklēšanas un pirmstiesas posma laikā. Vispārīgāk privātās dzīves neaizskaramību nepieciešamības gadījumā vajadzētu garantēt, sākot no pirmā kontakta ar kompetentajām iestādēm, un arī pēc tiesas procesa beigām. |
| --- | --- |

11.

Pirmkārt, 23. panta 1. punktā nav aptvertas pilnīgas noziegumos cietušo tiesības uz privātās dzīves aizsardzību. Noteikuma aptvērums ir daudz ierobežotāks, jo tas tikai paredz “tiesu iestādēm” pilnvaras pieņemt aizsardzības pasākumus “tiesas procesa laikā”. Taču privātās dzīves aizsardzību vajadzētu garantēt ne tikai “tiesas procesa laikā”, bet arī izmeklēšanas un pirmstiesas posma laikā. Vispārīgāk privātās dzīves neaizskaramību nepieciešamības gadījumā vajadzētu garantēt, sākot no pirmā kontakta ar kompetentajām iestādēm, un arī pēc tiesas procesa beigām.

| 12. | Šajā sakarā ir vērts atzīmēt, ka vairākos starptautiskos instrumentos ir pieņemta ambiciozāka pieeja, salīdzinot ar 23. panta 1. punktu. Eiropas Padomes ieteikumā Rec(2006) 8 par palīdzību noziedzīgos nodarījumos cietušajiem, piemēram, noteikts, ka “Valstīm jāveic atbilstoši pasākumi, lai pēc iespējas novērstu cietušo privātās dzīves un ģimenes dzīves aizskaršanu, kā arī aizsargātu cietušo personas datus, jo īpaši izmeklēšanas un apsūdzības laikā” (uzsvars pievienots) (14). Līdzīgi noteikumi ir iekļauti citos instrumentos (15). |
| --- | --- |

12.

Šajā sakarā ir vērts atzīmēt, ka vairākos starptautiskos instrumentos ir pieņemta ambiciozāka pieeja, salīdzinot ar 23. panta 1. punktu. Eiropas Padomes ieteikumā Rec(2006) 8 par palīdzību noziedzīgos nodarījumos cietušajiem, piemēram, noteikts, ka “Valstīm jāveic atbilstoši pasākumi, lai pēc iespējas novērstu cietušo privātās dzīves un ģimenes dzīves aizskaršanu, kā arī aizsargātu cietušo personas datus, jo īpaši izmeklēšanas un apsūdzības laikā” (uzsvars pievienots) (14). Līdzīgi noteikumi ir iekļauti citos instrumentos (15).

| 13. | Ņemot vērā iepriekš norādīto, EDAU iesaka papildināt 23. pantu ar pirmo rindkopu, vispārīgāk nosakot, ka dalībvalstīm pēc iespējas jāgarantē cietušo privātās dzīves un ģimenes dzīves aizsardzība, kā arī cietušo personas datu aizsardzība, sākot no pirmā kontakta ar oficiālajām iestādēm, un pēc kriminālprocesa pabeigšanas. Turklāt, pašreizējo 23. panta 1. punktu vajadzētu izmainīt, lai dotu iespēju tiesu iestādēm pieņemt aizsardzības pasākumus arī “kriminālizmeklēšanas laikā”. |
| --- | --- |

13.

Ņemot vērā iepriekš norādīto, EDAU iesaka papildināt 23. pantu ar pirmo rindkopu, vispārīgāk nosakot, ka dalībvalstīm pēc iespējas jāgarantē cietušo privātās dzīves un ģimenes dzīves aizsardzība, kā arī cietušo personas datu aizsardzība, sākot no pirmā kontakta ar oficiālajām iestādēm, un pēc kriminālprocesa pabeigšanas. Turklāt, pašreizējo 23. panta 1. punktu vajadzētu izmainīt, lai dotu iespēju tiesu iestādēm pieņemt aizsardzības pasākumus arī “kriminālizmeklēšanas laikā”.

| 14. | Otrkārt, 23. panta 1. punktā nav nekādu norāžu par specifisko pasākumu, kādus var pieņemt tiesu iestādes cietušā tiesību uz privāto dzīvi aizsardzībai, saturu. EDAU saprot nolūku saglabāt dalībvalstīm maksimālu elastības pakāpi šajā jomā. Taču lielāka precizitāte varētu būt noderīga. Konkrēti, priekšlikumā varētu būt iekļauts saraksts ar minimuma pasākumiem, kādus tiesas iestādes var pieņemt atbilstīgi valsts likumiem, lai aizsargātu cietušā privāto dzīvi (16). Tajā varētu iekļaut, piemēram, šādas pasākumu kategorijas:






  — | informācijas par cietušo vai ģimenes locekļu identitāti un atrašanās vietu neatklāšana vai atklāšanas ierobežošana atbilstošos gadījumos un saskaņā ar īpašiem nosacījumiem (kā norādīts 22. apsvērumā), |
| --- | --- | --- |

14.

Otrkārt, 23. panta 1. punktā nav nekādu norāžu par specifisko pasākumu, kādus var pieņemt tiesu iestādes cietušā tiesību uz privāto dzīvi aizsardzībai, saturu. EDAU saprot nolūku saglabāt dalībvalstīm maksimālu elastības pakāpi šajā jomā. Taču lielāka precizitāte varētu būt noderīga. Konkrēti, priekšlikumā varētu būt iekļauts saraksts ar minimuma pasākumiem, kādus tiesas iestādes var pieņemt atbilstīgi valsts likumiem, lai aizsargātu cietušā privāto dzīvi (16). Tajā varētu iekļaut, piemēram, šādas pasākumu kategorijas:

—

informācijas par cietušo vai ģimenes locekļu identitāti un atrašanās vietu neatklāšana vai atklāšanas ierobežošana atbilstošos gadījumos un saskaņā ar īpašiem nosacījumiem (kā norādīts 22. apsvērumā),

| — | rīkojums par noteiktu konfidenciālu datu izņemšanas no lietas vai aizliegumu atklāt specifisku informāciju, |
| --- | --- |

—

rīkojums par noteiktu konfidenciālu datu izņemšanas no lietas vai aizliegumu atklāt specifisku informāciju,

| — | ierobežojumi saistībā ar konfidenciālas informācijas publicēšanu spriedumos un citos lēmumos, kas parasti tiek publiskoti. |
| --- | --- |

—

ierobežojumi saistībā ar konfidenciālas informācijas publicēšanu spriedumos un citos lēmumos, kas parasti tiek publiskoti.

| 15. | Treškārt, 23. pantā nav ietverts neviens noteikums, kas garantētu valsts iestāžu rīcībā esošās informācijas konfidencialitāti. Arī šajā sakarā iepriekš citētais Eiropas Padomes ieteikums Rec(2006) 8 sniedz noderīgus piemērus. 11. punktā Ieteikumā noteikts, ka valstīm jāpieprasa, lai visas aģentūras, kas kontaktējas ar cietušajiem, pieņem skaidrus standartus, saskaņā ar kuriem tās varētu atklāt trešām personām informāciju, kas saņemta no cietušā vai attiecas uz cietušo, tikai ar nosacījumu, ka cietušais ir skaidri piekritis šādai atklāšanai vai arī pastāv juridiska prasība vai pilnvarojums to darīt. EDAU aicina likumdevēju iekļaut līdzīgu noteikumu ierosinātajā Direktīvā. |
| --- | --- |

15.

Treškārt, 23. pantā nav ietverts neviens noteikums, kas garantētu valsts iestāžu rīcībā esošās informācijas konfidencialitāti. Arī šajā sakarā iepriekš citētais Eiropas Padomes ieteikums Rec(2006) 8 sniedz noderīgus piemērus. 11. punktā Ieteikumā noteikts, ka valstīm jāpieprasa, lai visas aģentūras, kas kontaktējas ar cietušajiem, pieņem skaidrus standartus, saskaņā ar kuriem tās varētu atklāt trešām personām informāciju, kas saņemta no cietušā vai attiecas uz cietušo, tikai ar nosacījumu, ka cietušais ir skaidri piekritis šādai atklāšanai vai arī pastāv juridiska prasība vai pilnvarojums to darīt. EDAU aicina likumdevēju iekļaut līdzīgu noteikumu ierosinātajā Direktīvā.

2.1.2.   Privātā dzīve un plašsaziņas līdzekļi

| 16. | 23. panta otrajā punktā noteikts, ka “Dalībvalstis rosina plašsaziņas līdzekļus ievērot pašregulācijas pasākumus cietušo privātās dzīves, personas neaizskaramības un personas datu aizsardzībai.” Arī šeit priekšlikumā ievērota minimālisma pieeja, tikai atsaucoties uz pašregulācijas instrumentu. |
| --- | --- |

16.

23. panta otrajā punktā noteikts, ka “Dalībvalstis rosina plašsaziņas līdzekļus ievērot pašregulācijas pasākumus cietušo privātās dzīves, personas neaizskaramības un personas datu aizsardzībai.” Arī šeit priekšlikumā ievērota minimālisma pieeja, tikai atsaucoties uz pašregulācijas instrumentu.

| 17. | EDAU izprot šādas piesardzīgas attieksmes attiecībā uz šo tēmu iemeslus un vispārīgi piekrīt Komisijas pieejai. Attiecības starp plašsaziņas līdzekļiem un privāto dzīvi ir ārkārtīgi delikātas un sarežģītas. Tā ir joma, kur ES Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā noteikto robežu ietvaros svarīga loma var būt dažādām tradīcijām un kultūras atšķirībām dalībvalstīs. Šī pieeja šķiet atbilstīga arī pašreizējam datu aizsardzības regulējumam (Direktīvas 95/46/EK 9. pants), kurā dalībvalstīm atstāta samērā plaša rīcības brīvība attiecībā uz datu apstrādi, ko veic žurnālistikas nolūkiem vai mākslinieciskās vai literārās izteiksmes nolūkiem (17). |
| --- | --- |

17.

EDAU izprot šādas piesardzīgas attieksmes attiecībā uz šo tēmu iemeslus un vispārīgi piekrīt Komisijas pieejai. Attiecības starp plašsaziņas līdzekļiem un privāto dzīvi ir ārkārtīgi delikātas un sarežģītas. Tā ir joma, kur ES Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā noteikto robežu ietvaros svarīga loma var būt dažādām tradīcijām un kultūras atšķirībām dalībvalstīs. Šī pieeja šķiet atbilstīga arī pašreizējam datu aizsardzības regulējumam (Direktīvas 95/46/EK 9. pants), kurā dalībvalstīm atstāta samērā plaša rīcības brīvība attiecībā uz datu apstrādi, ko veic žurnālistikas nolūkiem vai mākslinieciskās vai literārās izteiksmes nolūkiem (17).

| 18. | Kas attiecas uz pašregulāciju, EDAU ir pārliecināts, ka šim instrumentam var būt svarīga loma privātās dzīves neaizskaramības un vārda brīvības saskaņošanā. Turklāt, 23. panta 2. punkts atspoguļo pieeju, kāda ievērota Ieteikumā Rec(2006) 8, kurā arī noteikts, ka valstīm jāveicina, lai plašsaziņas līdzekļi pieņemtu un ievērotu pašregulācijas pasākumus, lai aizsargātu cietušo privāto dzīvi un personas datus (18). Pašregulācijas instrumenti var darboties arī saistībā ar valsts regulējuma noteikumiem, taču šiem noteikumiem jābūt savietojamiem ar ECHR judikatūru attiecībā uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantu (19). |
| --- | --- |

18.

Kas attiecas uz pašregulāciju, EDAU ir pārliecināts, ka šim instrumentam var būt svarīga loma privātās dzīves neaizskaramības un vārda brīvības saskaņošanā. Turklāt, 23. panta 2. punkts atspoguļo pieeju, kāda ievērota Ieteikumā Rec(2006) 8, kurā arī noteikts, ka valstīm jāveicina, lai plašsaziņas līdzekļi pieņemtu un ievērotu pašregulācijas pasākumus, lai aizsargātu cietušo privāto dzīvi un personas datus (18). Pašregulācijas instrumenti var darboties arī saistībā ar valsts regulējuma noteikumiem, taču šiem noteikumiem jābūt savietojamiem ar ECHR judikatūru attiecībā uz Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantu (19).

2.1.3.   Specifiska informācija un piekļuves tiesības

| 19. | EDAU atzīmē, ka ierosinātās Direktīvas 3. pantā, kas attiecas uz tiesībām saņemt informāciju pirmajā kontakta reizē ar kompetento iestādi, nav minēta informācija attiecībā uz datu aizsardzību. Lai nodrošinātu atbilstošu cietušo datu aizsardzību, viņiem būtu atbilstošos laikos jāsaņem visa nepieciešamā informācija, kas viņiem ļautu pilnībā saprast, kā tiks apstrādāti viņu personas dati. |
| --- | --- |

19.

EDAU atzīmē, ka ierosinātās Direktīvas 3. pantā, kas attiecas uz tiesībām saņemt informāciju pirmajā kontakta reizē ar kompetento iestādi, nav minēta informācija attiecībā uz datu aizsardzību. Lai nodrošinātu atbilstošu cietušo datu aizsardzību, viņiem būtu atbilstošos laikos jāsaņem visa nepieciešamā informācija, kas viņiem ļautu pilnībā saprast, kā tiks apstrādāti viņu personas dati.

| 20. | Tāpēc EDAU iesaka papildināt 3. pantu ar papildu normu, norādot, ka cietušajiem jāsniedz informācija attiecībā uz turpmāku viņu personas datu apstrādi atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 10. pantam. Turklāt, likumdevējs varētu apsvērt iespēju iekļaut normas par cietušo piekļuvi saviem personas datiem, vienlaicīgi aizsargājot leģitīmās intereses, kas attiecas uz kriminālizmeklēšanu un apsūdzības izvirzīšanu. |
| --- | --- |

20.

Tāpēc EDAU iesaka papildināt 3. pantu ar papildu normu, norādot, ka cietušajiem jāsniedz informācija attiecībā uz turpmāku viņu personas datu apstrādi atbilstīgi Direktīvas 95/46/EK 10. pantam. Turklāt, likumdevējs varētu apsvērt iespēju iekļaut normas par cietušo piekļuvi saviem personas datiem, vienlaicīgi aizsargājot leģitīmās intereses, kas attiecas uz kriminālizmeklēšanu un apsūdzības izvirzīšanu.

2.1.4.   Saziņas starp cietušajiem un atbalsta dienestiem konfidencialitāte

| 21. | Ierosinātajā Direktīvā atzītas noziegumos cietušo tiesības saņemt atbalstu, sākot no brīža, kad noticis noziegums, visā kriminālprocesa laikā un pēc šāda procesa beigām atkarībā no cietušo vajadzībām (20). Noteiktām cietušo kategorijām, piemēram, cietušajiem no seksuālās vardarbības, ar dzimumu saistītiem, rasu naida vai citu aizspriedumu noziegumiem, var būt nepieciešami specializēti atbalsta pakalpojumi (21), tostarp psiholoģiskais atbalsts. Šajos gadījumos saziņa starp cietušo un profesionāļiem, kas sniedz atbalsta pakalpojumus, atbilstoši jāaizsargā no atklāšanas. Ja tas netiek darīts, cietušais var nevēlēties brīvi sazināties ar savu konsultantu. Tāpēc EDAU atzinīgi vērtē 7. pantā ietverto prasību, ka cietušo atbalsta pakalpojumiem jābūt “konfidenciāliem”. Taču šādas konfidencialitātes aptvērums un sekas ir jānosaka skaidrāk. |
| --- | --- |

21.

Ierosinātajā Direktīvā atzītas noziegumos cietušo tiesības saņemt atbalstu, sākot no brīža, kad noticis noziegums, visā kriminālprocesa laikā un pēc šāda procesa beigām atkarībā no cietušo vajadzībām (20). Noteiktām cietušo kategorijām, piemēram, cietušajiem no seksuālās vardarbības, ar dzimumu saistītiem, rasu naida vai citu aizspriedumu noziegumiem, var būt nepieciešami specializēti atbalsta pakalpojumi (21), tostarp psiholoģiskais atbalsts. Šajos gadījumos saziņa starp cietušo un profesionāļiem, kas sniedz atbalsta pakalpojumus, atbilstoši jāaizsargā no atklāšanas. Ja tas netiek darīts, cietušais var nevēlēties brīvi sazināties ar savu konsultantu. Tāpēc EDAU atzinīgi vērtē 7. pantā ietverto prasību, ka cietušo atbalsta pakalpojumiem jābūt “konfidenciāliem”. Taču šādas konfidencialitātes aptvērums un sekas ir jānosaka skaidrāk.

| 22. | Īpaši ierosinātajā Direktīvā nav noteikts, vai cietušo saziņa ar atbalsta pakalpojumu sniedzējiem būtu jāuzskata par “privileģētu” tādā nozīmē, ka tiek liegta vai citādi ierobežota tās atklāšana tiesas procesa laikā. Tas tā parasti būtu, ja atbalsta pakalpojumu sniedzējs ir veselības aprūpes speciālists, uz kuru attiecas profesionālās konfidencialitātes pienākums. Taču var iztēloties situācijas, kad atbalstu nesniedz šādi speciālisti. Šādās situācijās ir apšaubāmi, vai cietušais būtu pasargāts no (informācijas) atklāšanas. |
| --- | --- |

22.

Īpaši ierosinātajā Direktīvā nav noteikts, vai cietušo saziņa ar atbalsta pakalpojumu sniedzējiem būtu jāuzskata par “privileģētu” tādā nozīmē, ka tiek liegta vai citādi ierobežota tās atklāšana tiesas procesa laikā. Tas tā parasti būtu, ja atbalsta pakalpojumu sniedzējs ir veselības aprūpes speciālists, uz kuru attiecas profesionālās konfidencialitātes pienākums. Taču var iztēloties situācijas, kad atbalstu nesniedz šādi speciālisti. Šādās situācijās ir apšaubāmi, vai cietušais būtu pasargāts no (informācijas) atklāšanas.

| 23. | Tāpēc EDAU iesaka noteikt, ka šajos konkrētajos noziegumos cietušajiem jābūt tiesībām atteikties atklāt konfidenciālu saziņu ar atbalsta pakalpojuma sniedzēju jebkādos tiesas vai administratīvos procesos un ka šādu saziņu var atklāt trešai personai tikai ar cietušā piekrišanu. Tas tā parasti būtu arī kriminālprocesā, neskarot leģitīmās un pamatotās intereses, kas attiecas uz izmeklēšanu vai apsūdzības izvirzīšanu (piemēram, obligāti nepieciešamu pierādījumu iegūšanu, ko veic tiesu iestādes). |
| --- | --- |

23.

Tāpēc EDAU iesaka noteikt, ka šajos konkrētajos noziegumos cietušajiem jābūt tiesībām atteikties atklāt konfidenciālu saziņu ar atbalsta pakalpojuma sniedzēju jebkādos tiesas vai administratīvos procesos un ka šādu saziņu var atklāt trešai personai tikai ar cietušā piekrišanu. Tas tā parasti būtu arī kriminālprocesā, neskarot leģitīmās un pamatotās intereses, kas attiecas uz izmeklēšanu vai apsūdzības izvirzīšanu (piemēram, obligāti nepieciešamu pierādījumu iegūšanu, ko veic tiesu iestādes).

2.2.   Regula par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās

2.2.1.   Datu aizsardzības tiesību aktu piemērošana

| 24. | Kā jau norādīts iepriekš, ierosinātā Regula papildina EAR iniciatīvu attiecībā uz aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu krimināllietās. Tā kā ierosinātā Regula attiecas uz tiesisko sadarbību civillietās, kurās ir pārrobežu elementi (22), uz tās piemērošanu attiecas bijušais pirmais pīlārs un tāpēc arī Direktīva 95/46/EK (23). Attiecībā uz EAR iniciatīvu situācija bija atšķirīga. |
| --- | --- |

24.

Kā jau norādīts iepriekš, ierosinātā Regula papildina EAR iniciatīvu attiecībā uz aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu krimināllietās. Tā kā ierosinātā Regula attiecas uz tiesisko sadarbību civillietās, kurās ir pārrobežu elementi (22), uz tās piemērošanu attiecas bijušais pirmais pīlārs un tāpēc arī Direktīva 95/46/EK (23). Attiecībā uz EAR iniciatīvu situācija bija atšķirīga.

| 25. | EDAU tāpēc iesaka iekļaut atsauci uz Direktīvu 95/46/EK vismaz priekšlikuma apsvērumos, norādot, ka personas dati, kas tiek apstrādāti atbilstīgi regulai, jāaizsargā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK. |
| --- | --- |

25.

EDAU tāpēc iesaka iekļaut atsauci uz Direktīvu 95/46/EK vismaz priekšlikuma apsvērumos, norādot, ka personas dati, kas tiek apstrādāti atbilstīgi regulai, jāaizsargā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK.

2.2.2.   Informācija, kas jāsniedz personai, kas rada apdraudējumu

| 26. | Saskaņā ar ierosinātās Regulas 5. pantu persona, kas citā dalībvalstī vēlas atsaukties uz aizsardzības rīkojumu, iesniedz kompetentajām iestādēm apliecību. Apliecību izsniedz saskaņā ar standarta veidlapu, kas noteikta ierosinātās Regulas pielikumā. Pielikumā iekļauti gan aizsargātās personas, gan personas, kas rada apdraudējumu, personas dati, kā viņu identitāte un atrašanās vieta, un aizsardzības pasākuma apraksts. EDAU atzīst, ka apliecībā iekļautie personas dati, kā tas pieprasīts pielikumā, principā ir atbilstoši, būtiski un nav pārmērīgi tiem nolūkiem, kādiem tie apkopoti. |
| --- | --- |

26.

Saskaņā ar ierosinātās Regulas 5. pantu persona, kas citā dalībvalstī vēlas atsaukties uz aizsardzības rīkojumu, iesniedz kompetentajām iestādēm apliecību. Apliecību izsniedz saskaņā ar standarta veidlapu, kas noteikta ierosinātās Regulas pielikumā. Pielikumā iekļauti gan aizsargātās personas, gan personas, kas rada apdraudējumu, personas dati, kā viņu identitāte un atrašanās vieta, un aizsardzības pasākuma apraksts. EDAU atzīst, ka apliecībā iekļautie personas dati, kā tas pieprasīts pielikumā, principā ir atbilstoši, būtiski un nav pārmērīgi tiem nolūkiem, kādiem tie apkopoti.

| 27. | Taču no priekšlikuma nekļūst pietiekami skaidrs, kādi aizsargātās personas dati tiks paziņoti personai, kas rada apdraudējumu, jo īpaši, saskaņā ar 13. pantu (24). Šajā sakarā EDAU uzskata, ka personai, kas rada apdraudējumu, vajadzētu saņemt tikai tos personas datus, kas ir stingri nepieciešami pasākuma izpildei. Turklāt, attiecīgajai paziņošanai vajadzētu pēc iespējas novērst aizsargātās personas adreses vai citas kontaktinformācijas atklāšanu (25). Šāds ierobežojums būtu jānosaka 13. panta tekstā. |
| --- | --- |

27.

Taču no priekšlikuma nekļūst pietiekami skaidrs, kādi aizsargātās personas dati tiks paziņoti personai, kas rada apdraudējumu, jo īpaši, saskaņā ar 13. pantu (24). Šajā sakarā EDAU uzskata, ka personai, kas rada apdraudējumu, vajadzētu saņemt tikai tos personas datus, kas ir stingri nepieciešami pasākuma izpildei. Turklāt, attiecīgajai paziņošanai vajadzētu pēc iespējas novērst aizsargātās personas adreses vai citas kontaktinformācijas atklāšanu (25). Šāds ierobežojums būtu jānosaka 13. panta tekstā.

3.   SECINĀJUMI

| 28. | EDAU atzinīgi vērtē abu izskatāmo priekšlikumu politikas mērķus un kopumā piekrīt Komisijas pieejai. Tomēr, viņš konstatē, ka cietušo privātās dzīves un personas datu aizsardzību ierosinātajā Direktīvā atsevišķos gadījumos varētu pastiprināt un padarīt skaidrāku. |
| --- | --- |

28.

EDAU atzinīgi vērtē abu izskatāmo priekšlikumu politikas mērķus un kopumā piekrīt Komisijas pieejai. Tomēr, viņš konstatē, ka cietušo privātās dzīves un personas datu aizsardzību ierosinātajā Direktīvā atsevišķos gadījumos varētu pastiprināt un padarīt skaidrāku.

| 29. | Kas attiecas uz ierosināto Direktīvu par noziegumos cietušo tiesībām, atbalstu un aizsardzību, EDAU iesaka likumdevējam:






  — | iekļaut 23. pantā vispārīgu noteikumu par privātās dzīves un personas datu aizsardzību, nosakot, ka dalībvalstīm pēc iespējas jāgarantē cietušo privātās dzīves un ģimenes dzīves aizsardzība, kā arī cietušo personas datu aizsardzība, sākot no pirmā kontakta ar oficiālajām iestādēm, un pēc kriminālprocesa pabeigšanas. Turklāt, pašreizējo 23. panta 1. punktu vajadzētu izmainīt, lai dotu iespēju tiesu iestādēm pieņemt aizsardzības pasākumus arī “kriminālizmeklēšanas laikā”, |
| --- | --- | --- |

29.

Kas attiecas uz ierosināto Direktīvu par noziegumos cietušo tiesībām, atbalstu un aizsardzību, EDAU iesaka likumdevējam:

—

iekļaut 23. pantā vispārīgu noteikumu par privātās dzīves un personas datu aizsardzību, nosakot, ka dalībvalstīm pēc iespējas jāgarantē cietušo privātās dzīves un ģimenes dzīves aizsardzība, kā arī cietušo personas datu aizsardzība, sākot no pirmā kontakta ar oficiālajām iestādēm, un pēc kriminālprocesa pabeigšanas. Turklāt, pašreizējo 23. panta 1. punktu vajadzētu izmainīt, lai dotu iespēju tiesu iestādēm pieņemt aizsardzības pasākumus arī “kriminālizmeklēšanas laikā”,

| — | 23. panta 1. punktā norādīt minimuma pasākumu sarakstu (kā tas apskatīts 14. punktā), kādus tiesu iestādes var pieņemt, lai aizsargātu cietušo un viņu ģimenes locekļu privāto dzīvi un fotouzņēmumus, |
| --- | --- |

—

23. panta 1. punktā norādīt minimuma pasākumu sarakstu (kā tas apskatīts 14. punktā), kādus tiesu iestādes var pieņemt, lai aizsargātu cietušo un viņu ģimenes locekļu privāto dzīvi un fotouzņēmumus,

| — | noteikt, ka dalībvalstīm jāpieprasa, lai visas iestādes, kas kontaktējas ar cietušajiem, pieņemt skaidrus standartus, saskaņā ar kuriem tās varētu atklāt trešām personām informāciju, kas saņemta no cietušā vai attiecas uz cietušo, tikai ar nosacījumu, ka cietušais ir skaidri piekritis šādai atklāšanai vai arī pastāv juridiska prasība vai pilnvarojums to darīt, |
| --- | --- |

—

noteikt, ka dalībvalstīm jāpieprasa, lai visas iestādes, kas kontaktējas ar cietušajiem, pieņemt skaidrus standartus, saskaņā ar kuriem tās varētu atklāt trešām personām informāciju, kas saņemta no cietušā vai attiecas uz cietušo, tikai ar nosacījumu, ka cietušais ir skaidri piekritis šādai atklāšanai vai arī pastāv juridiska prasība vai pilnvarojums to darīt,

| — | iekļaut 3. pantā prasību sniegt cietušajiem informāciju par viņu personas datu turpmāko apstrādi saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 10. pantu un apsvērt, vai iekļaut īpašus noteikumus par tiesībām piekļūt saviem personas datiem, |
| --- | --- |

—

iekļaut 3. pantā prasību sniegt cietušajiem informāciju par viņu personas datu turpmāko apstrādi saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 10. pantu un apsvērt, vai iekļaut īpašus noteikumus par tiesībām piekļūt saviem personas datiem,

| — | skaidrāk noteikt konfidencialitātes prasības attiecībā uz cietušo atbalsta pakalpojumiem saskaņā ar 7. pantu aptvērumu, norādot, ka cietušajam ir jābūt tiesībām atteikties atklāt konfidenciālu saziņu ar atbalsta pakalpojuma sniedzēju jebkādos tiesas vai administratīvos procesos un ka šādu saziņu var atklāt trešai personai tikai ar cietušā piekrišanu (skatīt 22.–23. punktu). |
| --- | --- |

—

skaidrāk noteikt konfidencialitātes prasības attiecībā uz cietušo atbalsta pakalpojumiem saskaņā ar 7. pantu aptvērumu, norādot, ka cietušajam ir jābūt tiesībām atteikties atklāt konfidenciālu saziņu ar atbalsta pakalpojuma sniedzēju jebkādos tiesas vai administratīvos procesos un ka šādu saziņu var atklāt trešai personai tikai ar cietušā piekrišanu (skatīt 22.–23. punktu).

| 30. | Kas attiecas uz ierosināto Regulu par aizsardzības pasākumu savstarpējo atzīšanu civillietās, EDAU iesaka likumdevējam:






  — | iekļaut vismaz priekšlikuma apsvērumos atsauci uz Direktīvu 95/46/EK, norādot, ka personas dati, kas tiek apstrādāti atbilstīgi regulai, jāaizsargā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK, |
| --- | --- | --- |

30.

Kas attiecas uz ierosināto Regulu par aizsardzības pasākumu savstarpējo atzīšanu civillietās, EDAU iesaka likumdevējam:

—

iekļaut vismaz priekšlikuma apsvērumos atsauci uz Direktīvu 95/46/EK, norādot, ka personas dati, kas tiek apstrādāti atbilstīgi regulai, jāaizsargā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK,

| — | skaidri norādīt 13. pantā, ka personai, kas rada apdraudējumu, jāsniedz tikai tie aizsargātās personas dati, kas stingri nepieciešami pasākuma izpildei. Attiecīgajai paziņošanai vajadzētu pēc iespējas novērst aizsargātās personas adreses vai citas kontaktinformācijas atklāšanu. |
| --- | --- |

—

skaidri norādīt 13. pantā, ka personai, kas rada apdraudējumu, jāsniedz tikai tie aizsargātās personas dati, kas stingri nepieciešami pasākuma izpildei. Attiecīgajai paziņošanai vajadzētu pēc iespējas novērst aizsargātās personas adreses vai citas kontaktinformācijas atklāšanu.

Briselē, 2011. gada 17. oktobrī

Giovanni BUTTARELLI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja palīgs

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

(3)  Attiecīgi, COM(2011) 275 un COM(2011) 276.

3

(4)  Skatīt Komisijas paziņojumu – Cietušo tiesību stiprināšana ES, COM(2011) 274.

4

(5)  Pieejams EDAU tīmekļa vietnē (http://www.edps.europa.eu) sadaļā: Apspriedes/Prioritātes.

5

(6)  Skatīt Komisijas paziņojumu – Cietušo tiesību stiprināšana ES, op. cit. 2. lpp

6

op. cit.

(7)  OV L 82, 22.3.2001., 1. lpp. Paskaidrojuma rakstā atzīts, ka kaut gan šajā jomā ir panākti uzlabojumi, Pamatlēmuma mērķi nav pilnībā sasniegti.

7

(8)  Skatīt Komisijas paziņojumu – Cietušo tiesību stiprināšana ES, op. cit. 8. lpp.

8

op. cit

(9)  Ibid.

9

Ibid.

(10)  2010. gada 5. oktobra EDAU atzinums par Eiropas aizsardzības rīkojumu un Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās, (OV C 355, 29.12.2010., 1. lpp.).

10

(11)  Ibid., skatīt īpaši atzinuma II sadaļu.

11

Ibid.

(12)  Ibid., 1. punkts.

12

Ibid.

(13)  Skatīt īpaši 22. apsvērumu, kurā atzīts, ka cietušā privātās dzīves aizsardzība var būt svarīgs veids, kā nepieļaut turpmāku viktimizāciju; 27. apsvērumu, kurā ir atsauce uz personas datu aizsardzību, kas personām tiek nodrošināta saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI un Eiropas Padomes 108. konvenciju; 21. pantu, kas saistīts ar pasākumiem, lai nepieļautu nevajadzīgu iztaujāšanu par cietušā privāto dzīvi, un pasākumiem, lai tiesas sēde notiktu bez sabiedrības pārstāvju klātbūtnes; 23. pantu, kas saistīts ar tiesībām uz privātās dzīves aizsardzību un plašsaziņas līdzekļu rīcību.

13

(14)  10. punkta 8. apakšpunkts. Eiropas Padomes ieteikums Rec(2006) 8.

14

(15)  Skatīt, piemēram, ANO Konvencijas par tiesiskumu un atbalstu noziegumos cietušajiem un varas ļaunprātīgu izmantošanu projekta 5. panta 2. punkta g) apakšpunktu, 6. pantu, 8. panta 6. punkta g) apakšpunktu; Ministru Komitejas 2005. gada 2. marta vadlīniju par terorisma aktos cietušo aizsardzību VIII punktu; 2005. gada Vadlīniju par tiesiskumu attiecībā uz cietušajiem bērniem un noziegumu lieciniekiem, ECOSOC Res 2005/20, 8. punkta a) apakšpunktu, 26. līdz 28. punktu.

15

ECOSOC Res

(16)  Tas ir atbilstīgi pieejai, kāda ievērota 21. pantā attiecībā uz neizsargātu cietušo tiesībās uz aizsardzību kriminālprocesa laikā.

16

(17)  Direktīvas 95/46/EK 9. pantā noteikts, ka dalībvalstis nosaka izņēmumus vai atkāpes datu apstrādei, kas veikta tikai un vienīgi žurnālistikas nolūkiem vai mākslinieciskās vai literārās izteiksmes nolūkiem tikai tad, ja tie vajadzīgi, lai saskaņotu tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību ar normām, kas reglamentē vārda brīvību.

17

(18)  10. punkta 9. apakšpunkts. Eiropas Padomes ieteikums Rec(2006) 8.

18

(19)  Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. panta 2. punktā atļauti tikai tādi izteiksmes brīvības ierobežojumi, kas “paredzēti likumā” un “ir nepieciešami demokrātiskā sabiedrībā”, lai nodrošinātu specifiskas un svarīgas sabiedrības intereses (piemēram, valsts drošība, teritoriālā vienotība, nekārtību un noziedzīgu nodarījumu nepieļaušana, veselības un tikumības aizsardzība) vai aizsargātu citu cilvēku cieņu vai tiesības. Secinājumos par Satakunnan lietu (Lieta C-73/07, Tietosuojavaltuutettu pret Satakunnan Markkinapörssi un Satamedia, [2008] ECR I-9831) ģenerāladvokāte Kokott pareizi norādījusi, ka “stingra datu aizsardzības normu piemērošana varētu būtiski ierobežot vārda brīvību. Ja mediji ar personu saistītu informāciju drīkstētu apstrādāt un publicēt tikai ar šīs personas piekrišanu vai saskaņojot šo informāciju ar attiecīgo personu, tad lielā mērā būtu paralizēta izmeklējošā žurnālistika. No otras puses, ir skaidrs, ka mediji var aizskart katra indivīda privāto dzīvi. (17). Līdz ar to ir jāatrod līdzsvars.” (43. punkts).

19

Satakunnan

Tietosuojavaltuutettu

Satakunnan Markkinapörssi

Satamedia

Kokott

(20)  Skatīt ierosinātās Direktīvas 13. apsvērumu un 7. pantu.

20

(21)  Ibid.

21

Ibid.

(22)  Skatīt Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu, t. i. bijušo EK Līguma 65. pantu.

22

(23)  Direktīva 95/46/EK neattiecas uz personas datu apstrādi tādu pasākumu gaitā, uz kuru neattiecas Kopienas tiesību akti, kā Līguma par Eiropas Savienību V un VI sadaļā paredzētie pasākumi un, jebkurā gadījumā, uz apstrādes operācijām attiecībā uz sabiedrisko drošību, aizsardzību, valsts drošību un uz valsts pasākumiem krimināltiesību jomā (skatīt Direktīvas 3. pantu).

23

(24)  13. pants attiecas uz informācijas pienākumu attiecībā pret personu, kas rada apdraudējumu.

24

(25)  Šajā sakarā skatīt EDAU 2010. gada 5. oktobra atzinuma par Eiropas Aizsardzības rīkojumu un Eiropas Izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās, op. cit., 45.–49. punktu

25

op. cit.

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 35/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 35/16

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Padomes Lēmumam par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par pasažieru datu reģistra ierakstu izmantošanu un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam

2012/C 35/03

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2), un jo īpaši tās 41. pantu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU.

1.   IEVADS

1.1.   Apspriešanās ar EDAU un atzinuma mērķis

| 1. | Komisija 2011. gada 28. novembrī pieņēma priekšlikumu Padomes Lēmumam par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par pasažieru datu reģistra (PDR) ierakstu izmantošanu un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (3) (turpmāk tekstā: “nolīgums”). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 28. novembrī pieņēma priekšlikumu Padomes Lēmumam par Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par pasažieru datu reģistra (PDR) ierakstu izmantošanu un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (3) (turpmāk tekstā: “nolīgums”).

| 2. | 2011. gada 9. novembrī paātrinātas procedūras ietvaros ar EDAU notika neoficiāla apspriešanās par priekšlikuma projektu. 2011. gada 11. novembrī viņš deva dažas atsauksmes. Šī atzinuma mērķis ir papildināt šīs atsauksmes, ņemot vērā šo priekšlikumu, un padarīt viņa viedokli publiski pieejamu. Šis atzinums balstās arī uz vairākiem agrākiem EDAU un 29. panta darba grupas izteikumiem attiecībā uz PDR. |
| --- | --- |

2.

2011. gada 9. novembrī paātrinātas procedūras ietvaros ar EDAU notika neoficiāla apspriešanās par priekšlikuma projektu. 2011. gada 11. novembrī viņš deva dažas atsauksmes. Šī atzinuma mērķis ir papildināt šīs atsauksmes, ņemot vērā šo priekšlikumu, un padarīt viņa viedokli publiski pieejamu. Šis atzinums balstās arī uz vairākiem agrākiem EDAU un 29. panta darba grupas izteikumiem attiecībā uz PDR.

1.2.   Priekšlikumu priekšvēsture

| 3. | Nolīguma mērķis ir nodrošināt stabilu tiesisku pamatu PDR datu pārsūtīšanai no Eiropas Savienības Amerikas Savienotajām Valstīm. Pārsūtīšana pašreiz tiek pamatota ar 2007. gada nolīgumu (4), jo Parlaments nolēma atlikt savu balsojumu par piekrišanu līdz tam, kad būs ņemtas vērā tā bažas par datu aizsardzību. Proti, savā 2010. gada 5. maija rezolūcijā (5) Parlaments minēja šādas prasības:






  — | atbilstība datu aizsardzības tiesību aktiem dalībvalstu un Eiropas līmenī, |
| --- | --- | --- |

3.

Nolīguma mērķis ir nodrošināt stabilu tiesisku pamatu PDR datu pārsūtīšanai no Eiropas Savienības Amerikas Savienotajām Valstīm. Pārsūtīšana pašreiz tiek pamatota ar 2007. gada nolīgumu (4), jo Parlaments nolēma atlikt savu balsojumu par piekrišanu līdz tam, kad būs ņemtas vērā tā bažas par datu aizsardzību. Proti, savā 2010. gada 5. maija rezolūcijā (5) Parlaments minēja šādas prasības:

—

atbilstība datu aizsardzības tiesību aktiem dalībvalstu un Eiropas līmenī,

| — | privātuma ietekmes novērtēšana pirms jebkāda tiesiska instrumenta pieņemšanas, |
| --- | --- |

—

privātuma ietekmes novērtēšana pirms jebkāda tiesiska instrumenta pieņemšanas,

| — | proporcionalitātes tests, kas parāda, ka esošie tiesiskie instrumenti ir nepietiekami, |
| --- | --- |

—

proporcionalitātes tests, kas parāda, ka esošie tiesiskie instrumenti ir nepietiekami,

| — | stingrs nolūka ierobežojums (6) un PDR datu izmantošanas ierobežojums, izmeklējot konkrētus noziegumus vai šādu noziegumu izdarīšanas iespējamību katrā gadījumā atsevišķi, |
| --- | --- |

—

stingrs nolūka ierobežojums (6) un PDR datu izmantošanas ierobežojums, izmeklējot konkrētus noziegumus vai šādu noziegumu izdarīšanas iespējamību katrā gadījumā atsevišķi,

| — | savācamo datu apjoma ierobežojums, |
| --- | --- |

—

savācamo datu apjoma ierobežojums,

| — | ierobežoti datu glabāšanas periodi, |
| --- | --- |

—

ierobežoti datu glabāšanas periodi,

| — | datu iegūšanas un profilu veidošanas aizliegums, |
| --- | --- |

—

datu iegūšanas un profilu veidošanas aizliegums,

| — | aizliegums pieņemt automātiskus lēmumus, kas būtiski ietekmē iedzīvotājus (7), |
| --- | --- |

—

aizliegums pieņemt automātiskus lēmumus, kas būtiski ietekmē iedzīvotājus (7),

| — | atbilstīgi mehānismi, lai realizētu neatkarīgu pārbaudi, tiesas uzraudzību un demokrātisku kontroli, |
| --- | --- |

—

atbilstīgi mehānismi, lai realizētu neatkarīgu pārbaudi, tiesas uzraudzību un demokrātisku kontroli,

| — | visiem starptautiskajiem pārsūtījumiem jāatbilst ES datu aizsardzības standartiem, un attiecībā uz tiem ir jābūt atbilstības atzinumam. |
| --- | --- |

—

visiem starptautiskajiem pārsūtījumiem jāatbilst ES datu aizsardzības standartiem, un attiecībā uz tiem ir jābūt atbilstības atzinumam.

| 4. | Šis nolīgums ir jāaplūko, ņemot vērā vispārējo pieeju pasažieru datu reģistram, kas ietver sarunas ar citām trešām valstīm (proti, Austrāliju (8) un Kanādu (9)), un priekšlikumu par pasažieru datu reģistra sistēmu Eiropas Savienības līmenī (10). Tas attiecas arī uz pašreiz notiekošajām sarunām par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apmaiņu policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros (11). Plašākā kontekstā nolīgums tika parafēts dažas nedēļas pirms paredzamās priekšlikuma par vispārējā datu aizsardzības regulējuma pārskatīšanu pieņemšanu (12). |
| --- | --- |

4.

Šis nolīgums ir jāaplūko, ņemot vērā vispārējo pieeju pasažieru datu reģistram, kas ietver sarunas ar citām trešām valstīm (proti, Austrāliju (8) un Kanādu (9)), un priekšlikumu par pasažieru datu reģistra sistēmu Eiropas Savienības līmenī (10). Tas attiecas arī uz pašreiz notiekošajām sarunām par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz personas datu apmaiņu policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros (11). Plašākā kontekstā nolīgums tika parafēts dažas nedēļas pirms paredzamās priekšlikuma par vispārējā datu aizsardzības regulējuma pārskatīšanu pieņemšanu (12).

| 5. | EDAU atzinīgi novērtē šo vispārējo pieeju, kuras mērķis ir nodrošināt saskaņotu tiesisko regulējumu nolīgumiem par pasažieru datu reģistru atbilstīgi Eiropas Savienības tiesību aktu prasībām. Taču viņš pauž nožēlu, ka šis laika ierobežojums neļauj nodrošināt praksē šo nolīgumu atbilstību jaunajiem Eiropas Savienības datu aizsardzības noteikumiem. Viņš arī vēlētos atgādināt, ka Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumam par pasažieru datu reģistru būtu piemērojama vispārējā vienošanās starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm. |
| --- | --- |

5.

EDAU atzinīgi novērtē šo vispārējo pieeju, kuras mērķis ir nodrošināt saskaņotu tiesisko regulējumu nolīgumiem par pasažieru datu reģistru atbilstīgi Eiropas Savienības tiesību aktu prasībām. Taču viņš pauž nožēlu, ka šis laika ierobežojums neļauj nodrošināt praksē šo nolīgumu atbilstību jaunajiem Eiropas Savienības datu aizsardzības noteikumiem. Viņš arī vēlētos atgādināt, ka Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu nolīgumam par pasažieru datu reģistru būtu piemērojama vispārējā vienošanās starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm.

2.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

| 6. | Saskaņā ar ES pamattiesību hartu jebkādam pamattiesību un brīvību ierobežojumam jābūt nepieciešamam, proporcionālam un tiesību aktos noteiktam. Kā jau atkārtoti minējis EDAU (13) un 29. panta darba grupa (14), līdz šim nav parādīts, cik nepieciešamas un proporcionālas ir PDR sistēmas un PDR datu pārsūtīšana lielos apmēros. Arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Pamattiesību aģentūra piekrīt šim viedoklim (15). Konkrētās piezīmes turpmāk tekstā nemaina šo iepriekšējo un būtisko novērojumu. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar ES pamattiesību hartu jebkādam pamattiesību un brīvību ierobežojumam jābūt nepieciešamam, proporcionālam un tiesību aktos noteiktam. Kā jau atkārtoti minējis EDAU (13) un 29. panta darba grupa (14), līdz šim nav parādīts, cik nepieciešamas un proporcionālas ir PDR sistēmas un PDR datu pārsūtīšana lielos apmēros. Arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Pamattiesību aģentūra piekrīt šim viedoklim (15). Konkrētās piezīmes turpmāk tekstā nemaina šo iepriekšējo un būtisko novērojumu.

| 7. | Lai gan šajā nolīgumā ir daži uzlabojumi salīdzinājumā ar 2007. gada nolīgumu, un tas ietver atbilstīgas garantijas par datu drošību un uzraudzību, šķiet, ka nav novērstas ne galvenās bažas, kas izteiktas iepriekš minētos atzinumos, ne arī izpildīti Eiropas Parlamenta izvirzītie nosacījumi piekrišanas došanai (16). |
| --- | --- |

7.

Lai gan šajā nolīgumā ir daži uzlabojumi salīdzinājumā ar 2007. gada nolīgumu, un tas ietver atbilstīgas garantijas par datu drošību un uzraudzību, šķiet, ka nav novērstas ne galvenās bažas, kas izteiktas iepriekš minētos atzinumos, ne arī izpildīti Eiropas Parlamenta izvirzītie nosacījumi piekrišanas došanai (16).

3.   KONKRĒTAS PIEZĪMES

3.1.   Nolūks būtu jāprecizē

| 8. | Nolīguma 4. panta 1. punkts nosaka, ka Amerikas Savienotajās Valstīs PDR datus apstrādā, lai novērstu, atklātu, izmeklētu un sauktu pie atbildības par a) teroristu nodarījumiem un saistītiem noziegumiem un b) noziegumiem, kas ir sodāmi ar brīvības atņemšanu uz trim gadiem vai ilgāk un kuriem pēc savas būtības ir starptautisks raksturs. Daži no šiem jēdzieniem ir aprakstīti sīkāk. |
| --- | --- |

8.

Nolīguma 4. panta 1. punkts nosaka, ka Amerikas Savienotajās Valstīs PDR datus apstrādā, lai novērstu, atklātu, izmeklētu un sauktu pie atbildības par a) teroristu nodarījumiem un saistītiem noziegumiem un b) noziegumiem, kas ir sodāmi ar brīvības atņemšanu uz trim gadiem vai ilgāk un kuriem pēc savas būtības ir starptautisks raksturs. Daži no šiem jēdzieniem ir aprakstīti sīkāk.

| 9. | Lai gan šīs definīcijas ir precīzākas nekā 2007. gada nolīgumā, tomēr joprojām ir daži neskaidri jēdzieni un izņēmumi, kas varētu pārkāpt nolūka ierobežojumu un apdraudēt juridisku skaidrību. Proti:






  — | 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas formulējums “rīcība, kas var iebiedēt vai fiziski ietekmēt” [vai] “ietekmēt valdības rīcību” varētu arī attiekties uz darbībām, kuras saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2002/475/JHA (17) nevar uzskatīt par teroristu nodarījumiem. Lai nepieļautu šādu iespēju, būtu jāprecizē jēdzieni “var būt”, “iebiedēt” un “ietekmēt”. |
| --- | --- | --- |

9.

Lai gan šīs definīcijas ir precīzākas nekā 2007. gada nolīgumā, tomēr joprojām ir daži neskaidri jēdzieni un izņēmumi, kas varētu pārkāpt nolūka ierobežojumu un apdraudēt juridisku skaidrību. Proti:

—

4. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas formulējums “rīcība, kas var iebiedēt vai fiziski ietekmēt” [vai] “ietekmēt valdības rīcību” varētu arī attiekties uz darbībām, kuras saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2002/475/JHA (17) nevar uzskatīt par teroristu nodarījumiem. Lai nepieļautu šādu iespēju, būtu jāprecizē jēdzieni “var būt”, “iebiedēt” un “ietekmēt”.

| — | 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā būtu jāiekļauj konkrēts nodarījumu saraksts. Atsauce uz “citiem noziegumiem, kas ir sodāmi ar brīvības atņemšanu uz trim gadiem vai ilgāk” nav pietiekama, jo šī robeža attiecas uz dažādiem noziegumiem Eiropas Savienībā un Amerikas Savienotajās Valstīs, kā arī dažādās ES dalībvalstīs un ASV štatos. |
| --- | --- |

—

4. panta 1. punkta b) apakšpunktā būtu jāiekļauj konkrēts nodarījumu saraksts. Atsauce uz “citiem noziegumiem, kas ir sodāmi ar brīvības atņemšanu uz trim gadiem vai ilgāk” nav pietiekama, jo šī robeža attiecas uz dažādiem noziegumiem Eiropas Savienībā un Amerikas Savienotajās Valstīs, kā arī dažādās ES dalībvalstīs un ASV štatos.

| — | Mazākus nodarījumus būtu skaidri jāizslēdz no šā nolīguma nolūka. |
| --- | --- |

—

Mazākus nodarījumus būtu skaidri jāizslēdz no šā nolīguma nolūka.

| — | 4. panta 2. punktā būtu jādefinē jēdziens “nopietni draudi” un PDR datu izmantošana “ja to pieprasa tiesa” būtu jāierobežo tikai attiecībā uz 4. panta 1. punktā minētajiem gadījumiem. |
| --- | --- |

—

4. panta 2. punktā būtu jādefinē jēdziens “nopietni draudi” un PDR datu izmantošana “ja to pieprasa tiesa” būtu jāierobežo tikai attiecībā uz 4. panta 1. punktā minētajiem gadījumiem.

| — | Tāpat, lai izvairītos no 4. panta 3. punkta piemērošanas tādiem nolūkiem kā robežkontrole, būtu jāprecizē, ka tikai personām, kas tiek turētas aizdomās par dalību kādā no 4. panta 1. punktā minētajiem nodarījumiem, var “piemērot sīkāku iztaujāšanu vai pārbaudi.” |
| --- | --- |

—

Tāpat, lai izvairītos no 4. panta 3. punkta piemērošanas tādiem nolūkiem kā robežkontrole, būtu jāprecizē, ka tikai personām, kas tiek turētas aizdomās par dalību kādā no 4. panta 1. punktā minētajiem nodarījumiem, var “piemērot sīkāku iztaujāšanu vai pārbaudi.”

3.2.   Pārsūtāmo pasažieru datu reģistra datu apjomu būtu jāsašaurina

| 10. | Nolīguma I pielikumā ietverti 19 veidu dati, kas tiks sūtīti uz ASV. Lielākā daļa no tiem ietver arī dažādas datu kategorijas un ir identiski datu laukiem 2007. gada nolīgumā, kurus EDAU un 29. panta darba grupa jau bija uzskatījusi par neproporcionāliem (18). |
| --- | --- |

10.

Nolīguma I pielikumā ietverti 19 veidu dati, kas tiks sūtīti uz ASV. Lielākā daļa no tiem ietver arī dažādas datu kategorijas un ir identiski datu laukiem 2007. gada nolīgumā, kurus EDAU un 29. panta darba grupa jau bija uzskatījusi par neproporcionāliem (18).

| 11. | Tas jo īpaši attiecas uz sadaļu “Vispārīgas piezīmes, tostarp cita papildu informācija (OSI) (19), īpašu pakalpojumu informācija (SSI) (20) un īpašu pakalpojumu pieprasījuma (SSR) (21) informācija”, kas var atklāt datus, kuri attiecas uz reliģisko pārliecību (piemēram, ēdienu izvēle) vai veselības stāvokli (piemēram, pieprasījums pēc ratiņkrēsla). Šādi sensitīvi dati būtu skaidri izslēdzami no saraksta. |
| --- | --- |

11.

Tas jo īpaši attiecas uz sadaļu “Vispārīgas piezīmes, tostarp cita papildu informācija (OSI) (19), īpašu pakalpojumu informācija (SSI) (20) un īpašu pakalpojumu pieprasījuma (SSR) (21) informācija”, kas var atklāt datus, kuri attiecas uz reliģisko pārliecību (piemēram, ēdienu izvēle) vai veselības stāvokli (piemēram, pieprasījums pēc ratiņkrēsla). Šādi sensitīvi dati būtu skaidri izslēdzami no saraksta.

| 12. | Novērtējot saraksta proporcionalitāti, būtu jāņem vērā arī tas, ka modernizētas pārsūtīšanas dēļ (nolīguma 15. panta 3. punkts) šīs kategorijas attieksies ne tikai uz reālajiem pasažieriem, bet arī uz tām personām, kas tomēr neaizlido (piemēram, sakarā ar lidojumu atcelšanu). |
| --- | --- |

12.

Novērtējot saraksta proporcionalitāti, būtu jāņem vērā arī tas, ka modernizētas pārsūtīšanas dēļ (nolīguma 15. panta 3. punkts) šīs kategorijas attieksies ne tikai uz reālajiem pasažieriem, bet arī uz tām personām, kas tomēr neaizlido (piemēram, sakarā ar lidojumu atcelšanu).

| 13. | Turklāt atvērtu datu lauku esība varētu mazināt juridisko skaidrību. Būtu labāk jādefinē tādas kategorijas kā “visa pieejamā kontaktinformācija”, “visa informācija par bagāžu” un “vispārīgas piezīmes”. |
| --- | --- |

13.

Turklāt atvērtu datu lauku esība varētu mazināt juridisko skaidrību. Būtu labāk jādefinē tādas kategorijas kā “visa pieejamā kontaktinformācija”, “visa informācija par bagāžu” un “vispārīgas piezīmes”.

| 14. | Tāpēc saraksts būtu jāsašaurina. Saskaņā ar 29. panta darba grupas atzinumu (22), mēs uzskatām, ka datus būtu jāierobežo līdz šādai informācijai: pasažiera PDR rezervācijas kods, rezervācijas datums, paredzētā ceļojuma datums(-i), pasažiera vārds, pārējie vārdi PDR, viss ceļojuma maršruts, brīvu biļešu identifikatori, vienvirziena biļetes, dati par biļetes izdošanu, automatizēts biļetes cenas piedāvājums, datums, biļetes numurs, biļetes izdošanas datums, dati par neierašanos, bagāžas numurs, bagāžas talonu numuri, dati par ierašanos pēdējā brīdī bez reģistrācijas, bagāžas numurs katrā segmentā, tīši/netīši jauninājumi, vēsturiskas izmaiņas PDR datos attiecībā uz iepriekš minētajām pozīcijām. |
| --- | --- |

14.

Tāpēc saraksts būtu jāsašaurina. Saskaņā ar 29. panta darba grupas atzinumu (22), mēs uzskatām, ka datus būtu jāierobežo līdz šādai informācijai: pasažiera PDR rezervācijas kods, rezervācijas datums, paredzētā ceļojuma datums(-i), pasažiera vārds, pārējie vārdi PDR, viss ceļojuma maršruts, brīvu biļešu identifikatori, vienvirziena biļetes, dati par biļetes izdošanu, automatizēts biļetes cenas piedāvājums, datums, biļetes numurs, biļetes izdošanas datums, dati par neierašanos, bagāžas numurs, bagāžas talonu numuri, dati par ierašanos pēdējā brīdī bez reģistrācijas, bagāžas numurs katrā segmentā, tīši/netīši jauninājumi, vēsturiskas izmaiņas PDR datos attiecībā uz iepriekš minētajām pozīcijām.

3.3.   Iekšzemes drošības departamentam (IDD) nevajadzētu apstrādāt sensitīvus datus

| 15. | Nolīguma 6. pantā noteikts, ka IDD automātiski filtrē un maskē sensitīvos datus. Taču sensitīvi dati tiks glabāti vismaz 30 dienas, un tos var izmantot noteiktos gadījumos (6. panta 4. punkts). EDAU gribētu uzsvērt, ka pat pēc nomaskēšanas šie dati joprojām būs “sensitīvi” un attieksies uz identificējamām fiziskām personām. |
| --- | --- |

15.

Nolīguma 6. pantā noteikts, ka IDD automātiski filtrē un maskē sensitīvos datus. Taču sensitīvi dati tiks glabāti vismaz 30 dienas, un tos var izmantot noteiktos gadījumos (6. panta 4. punkts). EDAU gribētu uzsvērt, ka pat pēc nomaskēšanas šie dati joprojām būs “sensitīvi” un attieksies uz identificējamām fiziskām personām.

| 16. | Kā jau EDAU minējis, IDD nebūtu jāapstrādā sensitīvie dati attiecībā uz Eiropas Savienības pilsoņiem, pat ja, tos saņemot, tie ir maskēti. EDAU iesaka nolīguma tekstā precizēt, ka gaisa pārvadātājiem nebūtu jāpārsūta sensitīvi dati Iekšzemes drošības departamentam. |
| --- | --- |

16.

Kā jau EDAU minējis, IDD nebūtu jāapstrādā sensitīvie dati attiecībā uz Eiropas Savienības pilsoņiem, pat ja, tos saņemot, tie ir maskēti. EDAU iesaka nolīguma tekstā precizēt, ka gaisa pārvadātājiem nebūtu jāpārsūta sensitīvi dati Iekšzemes drošības departamentam.

3.4.   Glabāšanas periods ir pārmērīgs

| 17. | 8. pantā noteikts, ka PDR datus glabā aktīvā datubāzē ilgākais 5 gadus un pēc tam pārvieto uz neaktīvu datubāzi un glabā ilgākais 10 gadus. Šis maksimālais 15 gadu glabāšanas periods ir acīmredzami neproporcionāls, neatkarīgi no tā, vai datus glabā “aktīvajā” vai “neaktīvajā” datubāzē, kā jau pasvītrojis EDAU un 29. panta darba grupa. |
| --- | --- |

17.

8. pantā noteikts, ka PDR datus glabā aktīvā datubāzē ilgākais 5 gadus un pēc tam pārvieto uz neaktīvu datubāzi un glabā ilgākais 10 gadus. Šis maksimālais 15 gadu glabāšanas periods ir acīmredzami neproporcionāls, neatkarīgi no tā, vai datus glabā “aktīvajā” vai “neaktīvajā” datubāzē, kā jau pasvītrojis EDAU un 29. panta darba grupa.

| 18. | 8. panta 1. punktā noteikts, ka datus “depersonalizē un maskē” sešus mēnešus pēc tam, kad IDD tos ir saņēmis. Taču gan “maskētie” dati, gan dati, ko glabā “neaktīvā datubāzē”, ir personas dati, kamēr tie nav anonimizēti. Tādējādi dati būtu jāanonimizē (neatgriezeniski) vai jāizdzēš nekavējoties pēc izanalizēšanas vai ilgākais pēc 6 mēnešiem. |
| --- | --- |

18.

8. panta 1. punktā noteikts, ka datus “depersonalizē un maskē” sešus mēnešus pēc tam, kad IDD tos ir saņēmis. Taču gan “maskētie” dati, gan dati, ko glabā “neaktīvā datubāzē”, ir personas dati, kamēr tie nav anonimizēti. Tādējādi dati būtu jāanonimizē (neatgriezeniski) vai jāizdzēš nekavējoties pēc izanalizēšanas vai ilgākais pēc 6 mēnešiem.

3.5.   “Push” metodes izmantošana un pārsūtīšanas biežums

| 19. | EDAU atzinīgi novērtē 15. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka datus pārsūta ar “push” metodi. Taču 15. panta 5. punktā pieprasīts pārvadātājiem atsevišķos gadījumos “nodrošināt piekļuvi” PDR datiem. Lai galīgi novērstu “pull” sistēmas izmantošanu un ņemot vērā bažas, ko nesen vēlreiz pasvītrojusi 29. panta darba grupa (23), mēs stingri iesakām noteikt, lai nolīgums skaidri aizliegtu iespēju ASV amatpersonām atsevišķi piekļūt datiem, izmantojot “pull” sistēmu. |
| --- | --- |

19.

EDAU atzinīgi novērtē 15. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka datus pārsūta ar “push” metodi. Taču 15. panta 5. punktā pieprasīts pārvadātājiem atsevišķos gadījumos “nodrošināt piekļuvi” PDR datiem. Lai galīgi novērstu “pull” sistēmas izmantošanu un ņemot vērā bažas, ko nesen vēlreiz pasvītrojusi 29. panta darba grupa (23), mēs stingri iesakām noteikt, lai nolīgums skaidri aizliegtu iespēju ASV amatpersonām atsevišķi piekļūt datiem, izmantojot “pull” sistēmu.

| 20. | Nolīgumā būtu jādefinē gaisa pārvadātāju veikto pārsūtījumu Iekšzemes drošības departamentam skaits un periodiskums. Lai veicinātu juridisku skaidrību, būtu sīkāk jāizklāsta arī apstākļi, kādos atļaujama datu papildu pārsūtīšana. |
| --- | --- |

20.

Nolīgumā būtu jādefinē gaisa pārvadātāju veikto pārsūtījumu Iekšzemes drošības departamentam skaits un periodiskums. Lai veicinātu juridisku skaidrību, būtu sīkāk jāizklāsta arī apstākļi, kādos atļaujama datu papildu pārsūtīšana.

3.6.   Datu drošība

| 21. | EDAU atzinīgi novērtē 5. pantu par datu drošību un integritāti un, jo īpaši, pienākumu paziņot attiecīgajām personām par privātuma incidentu gadījumiem. Taču būtu jāizskaidro šādi datu drošības paziņojuma faktori:






  — | Paziņojuma saņēmējs: būtu jānorāda, kādām “attiecīgajām Eiropas iestādēm” ir jāziņo. Katrā gadījumā tām būtu jābūt valstu datu aizsardzības iestādēm. Būtu jānorāda arī kompetenta ASV iestāde. |
| --- | --- | --- |

21.

EDAU atzinīgi novērtē 5. pantu par datu drošību un integritāti un, jo īpaši, pienākumu paziņot attiecīgajām personām par privātuma incidentu gadījumiem. Taču būtu jāizskaidro šādi datu drošības paziņojuma faktori:

—

Paziņojuma saņēmējs: būtu jānorāda, kādām “attiecīgajām Eiropas iestādēm” ir jāziņo. Katrā gadījumā tām būtu jābūt valstu datu aizsardzības iestādēm. Būtu jānorāda arī kompetenta ASV iestāde.

| — | Paziņojuma minimums šīm iestādēm: būtu jādefinē, kas ir “būtisks privātuma incidenta gadījums”. |
| --- | --- |

—

Paziņojuma minimums šīm iestādēm: būtu jādefinē, kas ir “būtisks privātuma incidenta gadījums”.

| — | Būtu jāprecizē paziņojuma saturs fiziskām personām un iestādēm. |
| --- | --- |

—

Būtu jāprecizē paziņojuma saturs fiziskām personām un iestādēm.

| 22. | EDAU atbalsta pienākumu reģistrēt vai dokumentēt jebkuru piekļuvi PDR datiem un to apstrādi, jo tas ļauj pārbaudīt, vai IDD ir atbilstīgi izmantojis PDR datus un vai ir bijusi kāda neatļauta piekļuve sistēmai. |
| --- | --- |

22.

EDAU atbalsta pienākumu reģistrēt vai dokumentēt jebkuru piekļuvi PDR datiem un to apstrādi, jo tas ļauj pārbaudīt, vai IDD ir atbilstīgi izmantojis PDR datus un vai ir bijusi kāda neatļauta piekļuve sistēmai.

3.7.   Uzraudzība un izpilde

| 23. | EDAU atzinīgi novērtē faktu, ka, kā noteikts 14. panta 1. punktā, atbilstību nolīgumā paredzētajiem privātuma aizsardzības pasākumiem neatkarīgi izskata un uzrauga departamenta privātuma amatpersonas, tostarp IDD galvenā privātuma amatpersona. Taču, lai nodrošinātu datu subjektu tiesību efektīvu īstenošanu, EDAU un valstu datu aizsardzības iestādēm būtu jāstrādā kopā ar IDD pie šo tiesību īstenošanas procedūrām un kārtības (24). EDAU atzinīgi novērtētu atsauci uz šo sadarbību nolīgumā. |
| --- | --- |

23.

EDAU atzinīgi novērtē faktu, ka, kā noteikts 14. panta 1. punktā, atbilstību nolīgumā paredzētajiem privātuma aizsardzības pasākumiem neatkarīgi izskata un uzrauga departamenta privātuma amatpersonas, tostarp IDD galvenā privātuma amatpersona. Taču, lai nodrošinātu datu subjektu tiesību efektīvu īstenošanu, EDAU un valstu datu aizsardzības iestādēm būtu jāstrādā kopā ar IDD pie šo tiesību īstenošanas procedūrām un kārtības (24). EDAU atzinīgi novērtētu atsauci uz šo sadarbību nolīgumā.

| 24. | EDAU viennozīmīgi atbalsta tiesības uz kompensāciju “neatkarīgi no pilsonības, izcelsmes valsts vai dzīvesvietas”, kas paredzētas 14. panta 1. punkta otrajā rindkopā. Taču viņš pauž nožēlu, ka 21. pantā skaidri noteikts, ka ar nolīgumu “saskaņā ar ASV tiesību aktiem netiek paredzētas vai piešķirtas nekādas tiesības vai priekšrocības nevienai personai”. Pat ja saskaņā ar nolīgumu Amerikas Savienotajās Valstīs ir garantētas tiesības uz “pārsūdzību”, šādas tiesības var nebūt līdzvērtīgas tiesībām uz efektīvu tiesas kompensāciju Eiropas Savienībā, jo īpaši, ņemot vērā 21. pantā minēto ierobežojumu. |
| --- | --- |

24.

EDAU viennozīmīgi atbalsta tiesības uz kompensāciju “neatkarīgi no pilsonības, izcelsmes valsts vai dzīvesvietas”, kas paredzētas 14. panta 1. punkta otrajā rindkopā. Taču viņš pauž nožēlu, ka 21. pantā skaidri noteikts, ka ar nolīgumu “saskaņā ar ASV tiesību aktiem netiek paredzētas vai piešķirtas nekādas tiesības vai priekšrocības nevienai personai”. Pat ja saskaņā ar nolīgumu Amerikas Savienotajās Valstīs ir garantētas tiesības uz “pārsūdzību”, šādas tiesības var nebūt līdzvērtīgas tiesībām uz efektīvu tiesas kompensāciju Eiropas Savienībā, jo īpaši, ņemot vērā 21. pantā minēto ierobežojumu.

3.8.   Tālāka nosūtīšana valsts iestādēm ASV un starptautiskā mērogā

| 25. | Nolīguma 16. pantā ir aizliegums pārsūtīt datus tādām valsts iestādēm, kas PDR datiem nepiemēro “līdzvērtīgus vai salīdzināmus” aizsardzības pasākumus, kuri paredzēti šajā nolīgumā. EDAU atzinīgi novērtē šo noteikumu. Taču būtu sīkāk jāprecizē to iestāžu saraksts, kuras drīkst saņemt PDR datus. Attiecībā uz starptautiska mēroga pārsūtījumiem nolīgumā noteikts, ka tos var veikt tikai tad, ja datu saņēmējs plāno izmantot šos datus saskaņā ar šo nolīgumu un, izņemot ārkārtas gadījumus, nodrošina tādus privātuma aizsardzības pasākumus, kas ir “salīdzināmi” ar tiem, kuri paredzēti nolīgumā. |
| --- | --- |

25.

Nolīguma 16. pantā ir aizliegums pārsūtīt datus tādām valsts iestādēm, kas PDR datiem nepiemēro “līdzvērtīgus vai salīdzināmus” aizsardzības pasākumus, kuri paredzēti šajā nolīgumā. EDAU atzinīgi novērtē šo noteikumu. Taču būtu sīkāk jāprecizē to iestāžu saraksts, kuras drīkst saņemt PDR datus. Attiecībā uz starptautiska mēroga pārsūtījumiem nolīgumā noteikts, ka tos var veikt tikai tad, ja datu saņēmējs plāno izmantot šos datus saskaņā ar šo nolīgumu un, izņemot ārkārtas gadījumus, nodrošina tādus privātuma aizsardzības pasākumus, kas ir “salīdzināmi” ar tiem, kuri paredzēti nolīgumā.

| 26. | Attiecībā uz nolīgumā izmantoto formulējumu “salīdzināmi” vai “līdzvērtīgi” EDAU vēlētos uzsvērt, ka IDD nedrīkstētu veikt nekādu iekšzemes vai starptautiska mēroga datu tālāku pārsūtīšanu, ja saņēmējs nenodrošina tikpat stingru aizsardzības pasākumu izpildi kā tie, kas paredzēti šajā nolīgumā. Nolīgumā būtu arī jāprecizē, ka PDR datu pārsūtīšana notiek, izskatot katru gadījumu atsevišķi, nodrošinot, ka attiecīgajiem saņēmējiem tiek pārsūtīti tikai vajadzīgie dati, un nebūtu pieļaujamas nekādas atkāpes. Turklāt EDAU iesaka, ka datu pārsūtīšanai trešām valstīm vajadzētu notikt ar tiesas atļauju. |
| --- | --- |

26.

Attiecībā uz nolīgumā izmantoto formulējumu “salīdzināmi” vai “līdzvērtīgi” EDAU vēlētos uzsvērt, ka IDD nedrīkstētu veikt nekādu iekšzemes vai starptautiska mēroga datu tālāku pārsūtīšanu, ja saņēmējs nenodrošina tikpat stingru aizsardzības pasākumu izpildi kā tie, kas paredzēti šajā nolīgumā. Nolīgumā būtu arī jāprecizē, ka PDR datu pārsūtīšana notiek, izskatot katru gadījumu atsevišķi, nodrošinot, ka attiecīgajiem saņēmējiem tiek pārsūtīti tikai vajadzīgie dati, un nebūtu pieļaujamas nekādas atkāpes. Turklāt EDAU iesaka, ka datu pārsūtīšanai trešām valstīm vajadzētu notikt ar tiesas atļauju.

| 27. | 17. panta 4. punktā teikts, ka, ja kādas ES dalībvalsts pastāvīgā iedzīvotāja dati tiek pārsūtīti trešai valstij, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes jāinformē gadījumos, kad IDD ir informēts par šo situāciju. Šis nosacījums būtu jāsvītro, jo IDD būtu vienmēr jābūt informētam par datu tālāku nosūtīšanu trešām valstīm. |
| --- | --- |

27.

17. panta 4. punktā teikts, ka, ja kādas ES dalībvalsts pastāvīgā iedzīvotāja dati tiek pārsūtīti trešai valstij, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes jāinformē gadījumos, kad IDD ir informēts par šo situāciju. Šis nosacījums būtu jāsvītro, jo IDD būtu vienmēr jābūt informētam par datu tālāku nosūtīšanu trešām valstīm.

3.9.   Nolīguma forma un pārskatīšana

| 28. | Nav skaidrs, kāda ir Amerikas Savienoto Valstu izvēlētā juridiskā forma šā nolīguma noslēgšanai un kā šis nolīgums kļūs juridiski saistošs Amerikas Savienotajās Valstīs. Tas būtu jāprecizē. |
| --- | --- |

28.

Nav skaidrs, kāda ir Amerikas Savienoto Valstu izvēlētā juridiskā forma šā nolīguma noslēgšanai un kā šis nolīgums kļūs juridiski saistošs Amerikas Savienotajās Valstīs. Tas būtu jāprecizē.

| 29. | 20. panta 2. punkts attiecas uz saskaņotību ar iespējamo ES PDR sistēmu. EDAU atzīmē, ka, apspriežoties par šā nolīguma pielāgošanu, jo īpaši būtu jāizskata, “vai jebkādā plānotā ES PDR sistēmā tiktu piemēroti datu aizsardzības standarti, kas ir mazāk stingri nekā šajā nolīgumā paredzētie standarti”. Lai nodrošinātu konsekvenci, jebkurā pielāgojumā arī (un jo īpaši) būtu jāņem vērā stingrāki aizsardzības pasākumi jebkurā turpmākajā PDR sistēmā. |
| --- | --- |

29.

20. panta 2. punkts attiecas uz saskaņotību ar iespējamo ES PDR sistēmu. EDAU atzīmē, ka, apspriežoties par šā nolīguma pielāgošanu, jo īpaši būtu jāizskata, “vai jebkādā plānotā ES PDR sistēmā tiktu piemēroti datu aizsardzības standarti, kas ir mazāk stingri nekā šajā nolīgumā paredzētie standarti”. Lai nodrošinātu konsekvenci, jebkurā pielāgojumā arī (un jo īpaši) būtu jāņem vērā stingrāki aizsardzības pasākumi jebkurā turpmākajā PDR sistēmā.

| 30. | Nolīgums būtu jāpārskata, arī ņemot vērā jauno datu aizsardzības sistēmu un iespējamo vispārēja nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par apmaiņu ar personas datiem policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros. Varētu tikt pievienots jauns, 20. panta 2. punktam līdzīgs, noteikums, kas paredzētu, ka “tad, ja Eiropas Savienība pieņem jaunu datu aizsardzības tiesisko regulējumu vai ja Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis noslēdz jaunu nolīgumu par datu apmaiņu, Puses savstarpēji apspriežas, lai izlemtu, vai nepieciešams attiecīgi pielāgot šo nolīgumu. Apspriedēs jo īpaši izskata, vai jebkādos plānotajos grozījumos ES datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā vai jebkādos turpmākajos Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu datu aizsardzības nolīgumos tiktu piemēroti datu aizsardzības standarti, kas ir stingrāki nekā šajā nolīgumā paredzētie standarti”. |
| --- | --- |

30.

Nolīgums būtu jāpārskata, arī ņemot vērā jauno datu aizsardzības sistēmu un iespējamo vispārēja nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par apmaiņu ar personas datiem policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros. Varētu tikt pievienots jauns, 20. panta 2. punktam līdzīgs, noteikums, kas paredzētu, ka “tad, ja Eiropas Savienība pieņem jaunu datu aizsardzības tiesisko regulējumu vai ja Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis noslēdz jaunu nolīgumu par datu apmaiņu, Puses savstarpēji apspriežas, lai izlemtu, vai nepieciešams attiecīgi pielāgot šo nolīgumu. Apspriedēs jo īpaši izskata, vai jebkādos plānotajos grozījumos ES datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā vai jebkādos turpmākajos Eiropas Savienības un Amerikas Savienoto Valstu datu aizsardzības nolīgumos tiktu piemēroti datu aizsardzības standarti, kas ir stingrāki nekā šajā nolīgumā paredzētie standarti”.

| 31. | Attiecībā uz nolīguma pārskatīšanu (23. pants) EDAU uzskata, ka valsts datu aizsardzības iestādēm būtu jābūt skaidri iekļautām pārskatīšanas darba grupā. Pārskatīšanai būtu jākoncentrējas arī uz pasākumu nepieciešamības un proporcionalitātes novērtēšanu, uz datu subjektu tiesību efektīvu īstenošanu un jāiekļauj pārbaude par to, kā datu subjektu pieprasījumi tiek apstrādāti praksē, jo īpaši, ja nav atļauta tieša piekļuve datiem. Būtu jākonkretizē pārskatīšanas biežums. |
| --- | --- |

31.

Attiecībā uz nolīguma pārskatīšanu (23. pants) EDAU uzskata, ka valsts datu aizsardzības iestādēm būtu jābūt skaidri iekļautām pārskatīšanas darba grupā. Pārskatīšanai būtu jākoncentrējas arī uz pasākumu nepieciešamības un proporcionalitātes novērtēšanu, uz datu subjektu tiesību efektīvu īstenošanu un jāiekļauj pārbaude par to, kā datu subjektu pieprasījumi tiek apstrādāti praksē, jo īpaši, ja nav atļauta tieša piekļuve datiem. Būtu jākonkretizē pārskatīšanas biežums.

4.   SECINĀJUMS

| 32. | EDAU atzinīgi novērtē datu drošības aizsardzības pasākumus un uzraudzību, ko paredz nolīgums, un uzlabojumus salīdzinājumā ar 2007. gada nolīgumu. Tomēr vēl ir daudz bažu, jo īpaši attiecībā uz saskaņotību ar vispārējo pieeju pasažieru datu reģistram, nolūka ierobežojumam, Iekšzemes drošības departamentam pārsūtāmo datu kategorijām, sensitīvu datu apstrādi, glabāšanas periodu, “push” metodes piemērošanas izņēmumiem, datu subjektu tiesībām un tālāku pārsūtīšanu. |
| --- | --- |

32.

EDAU atzinīgi novērtē datu drošības aizsardzības pasākumus un uzraudzību, ko paredz nolīgums, un uzlabojumus salīdzinājumā ar 2007. gada nolīgumu. Tomēr vēl ir daudz bažu, jo īpaši attiecībā uz saskaņotību ar vispārējo pieeju pasažieru datu reģistram, nolūka ierobežojumam, Iekšzemes drošības departamentam pārsūtāmo datu kategorijām, sensitīvu datu apstrādi, glabāšanas periodu, “push” metodes piemērošanas izņēmumiem, datu subjektu tiesībām un tālāku pārsūtīšanu.

| 33. | Šie apsvērumi nav pretrunā ar nepieciešamības un proporcionalitātes prasībām jebkurai likumīgai PDR sistēmai un nolīgumu, kas paredz PDR datu liela apjoma pārsūtīšanu no Eiropas Savienības uz trešām valstīm. Kā Eiropas Parlaments atkārtoti apstiprināja savā 5. maija rezolūcijā, “nepieciešamība un proporcionalitāte ir galvenie principi, bez kuriem cīņa pret terorismu nekad nebūs efektīva”. |
| --- | --- |

33.

Šie apsvērumi nav pretrunā ar nepieciešamības un proporcionalitātes prasībām jebkurai likumīgai PDR sistēmai un nolīgumu, kas paredz PDR datu liela apjoma pārsūtīšanu no Eiropas Savienības uz trešām valstīm. Kā Eiropas Parlaments atkārtoti apstiprināja savā 5. maija rezolūcijā, “nepieciešamība un proporcionalitāte ir galvenie principi, bez kuriem cīņa pret terorismu nekad nebūs efektīva”.

Briselē, 2011. gada 9. decembrī

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

Peter HUSTINX

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995, 31. lpp.

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001, 1. lpp.

2

(3)  COM(2011) 807 galīgā redakcija.

3

(4)  Nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD), (OV L 204 4.8.2007, 18. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcija par sarunu uzsākšanu saistībā ar Pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumiem ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju un Kanādu (OV C 81 E, 15.3.2011, 70. lpp.). Skatīt arī Eiropas Parlamenta 2003. gada 13. marta rezolūciju par personas datu pārsūtīšanu ar starpkontinentālo lidojumu aviosabiedrībām (OV C 61 E, 10.3.2004, 381. lpp.), 2003. gada 9. oktobra rezolūciju par personas datu pārsūtīšanu ar starpkontinentālo lidojumu aviosabiedrībām: sarunu posms ar ASV (OV C 81 E, 31.3.2004, 105. lpp.), 2004. gada 31. marta rezolūciju par Komisijas lēmuma projektu, kurā uzsvērts to pasažieru datu reģistra personas datu atbilstīgs aizsardzības līmenis, kurus pārsūta ASV Muitas un robežapsardzības birojam (OV C 103 E, 29.4.2004, 665. lpp.), 2006. gada 7. septembra ieteikumu Padomei par sarunām par nolīguma noslēgšanu ar Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz pasažieru datu reģistra (PDR) izmantošanu, lai novērstu un apkarotu terorismu un starptautisko noziedzību, tostarp organizēto noziedzību (OV C 305 E, 14.12.2006, 250. lpp.), 2007. gada 14. februāra rezolūciju par SWIFT, pasažieru datu reģistra nolīgumu un transatlantisko dialogu šajos jautājumos (OV C 287E, 29.11.2007, 349. lpp.) un 2007. gada 12. jūlija rezolūciju par pasažieru datu reģistra nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm (Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0347). Visi pieejami tīmekļa vietnē: http://www.europarl.europa.eu

5

(6)  Ierobežota līdz tiesībaizsardzības un drošības nolūkiem organizētas noziedzības un smagu starptautisku noziegumu vai starptautiska rakstura terorisma gadījumos, pamatojoties uz likumīgām definīcijām, kas izklāstītas Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumā 2002/475/JHA par terorisma apkarošanu (OV L 164, 22.6.2002, 3. lpp.) un Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumā 2002/584/JHA par Eiropas apcietināšanas orderi (OV L 190, 18.7.2002, 1. lpp.).

6

(7)  “Nekad nevienu “nelidošanas” lēmumu vai lēmumu par izmeklēšanu vai saukšanu pie atbildības nevar pieņemt, pamatojoties tikai vienīgi uz šādu automātisku meklējumu vai datubāzu pārlūkošanas rezultātiem”.

7

(8)  Nolīgums starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas muitas un robežaizsardzības dienestam, kas parakstīts 2011. gada 29. septembrī.

8

(9)  Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību par papildu informācijas par pasažieri un pasažieru datu reģistra datu apstrādi (OV L 82, 21.3.2006, 15. lpp.).

9

(10)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par Pasažieru datu reģistra datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem (COM/2011/0032 galīgā redakcija).

10

(11)  Padome 2010. gada 3. decembrī atļāva uzsākt sarunas starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu par personas datu aizsardzību, tos pārsūtītot un apstrādājot nolūkā novērst, izmeklēt, atklāt vai saukt pie atbildības par kriminālnodarījumiem, tostarp terorismu, policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros. Skatīt Komisijas paziņojumu presei tīmekļa vietnē: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1661

11

(12)  Skatīt Komisijas Paziņojumu par vispusīgu pieeju personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā, 2010 gada 4. novembra, COM(2010) 609 galīgā redakcija, un tam sekojošos paziņojumus.

12

(13)  EDAU 2011. gada 25. marta atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasažieru datu reģistra datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem; EDAU 2011. gada 15. jūlija atzinums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Austrāliju par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Austrālijas Muitas un robežapsardzes dienestam; EDAU 2010. gada 19. oktobra atzinums par vispārējo pieeju pasažieru datu reģistra (PDR) datu nosūtīšanai trešām valstīm un EDAU 2007. gada 20. decembra atzinumu par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par pasažieru datu reģistra (PDR) datu izmantošanu tiesībaizsardzības nolūkos. Visi pieejami tīmekļa vietnē: http://www.edps.europa.eu

13

(14)  29. panta darba grupas atzinums 10/2011 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasažieru datu reģistra datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem; atzinums 7/2010 par Eiropas Komisijas paziņojumu par vispārējo pieeju pasažieru datu reģistra (PDR) datu nosūtīšanai trešām valstīm; atzinums 5/2007 par turpmāko nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam, kas noslēgts 2007. gada jūlijā, un atzinums 4/2003 par Amerikas Savienotajās Valstīs nodrošināto aizsardzības līmeni attiecībā uz pasažieru datu pārsūtīšanu. Visi pieejami tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/workinggroup/wpdocs/2011_en.htm

14

(15)  Pamattiesību aģentūras 2011. gada 14. jūnija atzinums par direktīvu par pasažieru datu reģistra datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem (pieejams tīmekļa vietnē: http://fra.europa.eu/fraWebsite/attachments/FRA-PNR-Opinion-June2011.pdf) un ESLK 2011. gada 5. maija atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pasažieru datu reģistra datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem (pieejams tīmekļa vietnē: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.soc-opinions.15579).

15

(16)  Skat. 5. atsauci.

16

(17)  Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmums 2002/475/JHA par terorisma apkarošanu (OV L 164, 22.6.2002, 3. lpp.).

17

(18)  Skatīt iepriekš minētos EDAU un 29. panta darba grupas atzinumus.

18

(19)  Cita papildu informācija.

19

(20)  Īpašu pakalpojumu informācija.

20

(21)  Īpašu pakalpojumu pieprasījuma informācija.

21

(22)  Skatīt iepriekš minēto 29. panta darba grupas atzinumu 4/2003.

22

(23)  Skatīt 29. panta darba grupas 2011. gada 19. janvāra vēstuli komisāram Malmstromam par Eiropas Savienības pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumiem ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu un Austrāliju.

23

(24)  29. panta darba grupa, piemēram, ir devusi norādījumus par informācijas sniegšanu pasažieriem (skatīt 29. panta darba grupas 2007. gada 15. februāra atzinumu 2/2007 (kas pārskatīts un atjaunināts 2008. gada 24. jūnijā) par informācijas sniegšanu pasažieriem par PDR datu pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu iestādēm, kas pieejams tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/docs/wpdocs/2008/wp151_en.pdf).

24

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 35/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 35/23

---

Euro maiņas kurss (1)

2012. gada 8. februāris

2012/C 35/04

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3274 |
| JPY | Japānas jena | 102,11 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4328 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83495 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,8285 |
| CHF | Šveices franks | 1,2114 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,6290 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,812 |
| HUF | Ungārijas forints | 289,65 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6990 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1773 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3505 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3191 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2251 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3199 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2927 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5814 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6519 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 480,91 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 10,0158 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,3614 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5823 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 791,74 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9878 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,109 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,5590 |
| THB | Taizemes bāts | 40,791 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2853 |
| MXN | Meksikas peso | 16,8232 |
| INR | Indijas rūpija | 65,2350 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3274

JPY

Japānas jena

102,11

DKK

Dānijas krona

7,4328

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83495

SEK

Zviedrijas krona

8,8285

CHF

Šveices franks

1,2114

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,6290

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,812

HUF

Ungārijas forints

289,65

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6990

PLN

Polijas zlots

4,1773

RON

Rumānijas leja

4,3505

TRY

Turcijas lira

2,3191

AUD

Austrālijas dolārs

1,2251

CAD

Kanādas dolārs

1,3199

HKD

Hongkongas dolārs

10,2927

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5814

SGD

Singapūras dolārs

1,6519

KRW

Dienvidkorejas vona

1 480,91

ZAR

Dienvidāfrikas rands

10,0158

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,3614

HRK

Horvātijas kuna

7,5823

IDR

Indonēzijas rūpija

11 791,74

MYR

Malaizijas ringits

3,9878

PHP

Filipīnu peso

56,109

RUB

Krievijas rublis

39,5590

THB

Taizemes bāts

40,791

BRL

Brazīlijas reāls

2,2853

MXN

Meksikas peso

16,8232

INR

Indijas rūpija

65,2350

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 35/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 35/24

---

Regulas (EEK) Nr. 574/72 107. panta 1., 2. un 4. punkts

Atskaites periods: 2012. gada janvāris

Pieteikumu iesniegšanas termiņš: 2012. gada aprīlis, maijs, jūnijs

| 01-2012 | EUR | BGN | CZK | DKK | LVL | LTL | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 25,5308 | 7,43531 | 0,698968 | 3,45280 | 307,329 | 4,37601 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,0539 | 3,80167 | 0,357382 | 1,76542 | 157,137 | 2,23745 |
| 1 CZK = | 0,0391684 | 0,0766056 | 1 | 0,291229 | 0,0273775 | 0,135241 | 12,0376 | 0,171402 |
| 1 DKK = | 0,134493 | 0,263042 | 3,43372 | 1 | 0,0940066 | 0,464379 | 41,3337 | 0,588545 |
| 1 LVL = | 1,43068 | 2,79812 | 36,5264 | 10,6376 | 1 | 4,93985 | 439,690 | 6,26068 |
| 1 LTL = | 0,289620 | 0,566439 | 7,39422 | 2,15341 | 0,202435 | 1 | 89,0087 | 1,26738 |
| 1 HUF = | 0,00325384 | 0,00636386 | 0,0830731 | 0,0241933 | 0,00227433 | 0,0112349 | 1 | 0,0142389 |
| 1 PLN = | 0,228518 | 0,446936 | 5,83425 | 1,69911 | 0,159727 | 0,789029 | 70,2304 | 1 |
| 1 RON = | 0,230327 | 0,450474 | 5,88043 | 1,71255 | 0,160991 | 0,795274 | 70,7862 | 1,00791 |
| 1 SEK = | 0,112991 | 0,220988 | 2,88475 | 0,840122 | 0,0789771 | 0,390135 | 34,7254 | 0,494450 |
| 1 GBP = | 1,20178 | 2,35043 | 30,6823 | 8,93558 | 0,840003 | 4,14949 | 369,341 | 5,25899 |
| 1 NOK = | 0,130290 | 0,254821 | 3,32640 | 0,968744 | 0,0910683 | 0,449864 | 40,0418 | 0,570149 |
| 1 ISK = | 0,00626073 | 0,0122447 | 0,159841 | 0,0465504 | 0,00437605 | 0,021617 | 1,92410 | 0,0273970 |
| 1 CHF = | 0,825910 | 1,61531 | 21,0861 | 6,14089 | 0,577284 | 2,85170 | 253,826 | 3,61419 |

01-2012

EUR

BGN

CZK

DKK

LVL

LTL

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

25,5308

7,43531

0,698968

3,45280

307,329

4,37601

1 BGN =

0,511300

1

13,0539

3,80167

0,357382

1,76542

157,137

2,23745

1 CZK =

0,0391684

0,0766056

1

0,291229

0,0273775

0,135241

12,0376

0,171402

1 DKK =

0,134493

0,263042

3,43372

1

0,0940066

0,464379

41,3337

0,588545

1 LVL =

1,43068

2,79812

36,5264

10,6376

1

4,93985

439,690

6,26068

1 LTL =

0,289620

0,566439

7,39422

2,15341

0,202435

1

89,0087

1,26738

1 HUF =

0,00325384

0,00636386

0,0830731

0,0241933

0,00227433

0,0112349

1

0,0142389

1 PLN =

0,228518

0,446936

5,83425

1,69911

0,159727

0,789029

70,2304

1

1 RON =

0,230327

0,450474

5,88043

1,71255

0,160991

0,795274

70,7862

1,00791

1 SEK =

0,112991

0,220988

2,88475

0,840122

0,0789771

0,390135

34,7254

0,494450

1 GBP =

1,20178

2,35043

30,6823

8,93558

0,840003

4,14949

369,341

5,25899

1 NOK =

0,130290

0,254821

3,32640

0,968744

0,0910683

0,449864

40,0418

0,570149

1 ISK =

0,00626073

0,0122447

0,159841

0,0465504

0,00437605

0,021617

1,92410

0,0273970

1 CHF =

0,825910

1,61531

21,0861

6,14089

0,577284

2,85170

253,826

3,61419

| 01-2012 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,34165 | 8,85027 | 0,832102 | 7,67520 | 159,726 | 1,21079 |
| 1 BGN = | 2,21988 | 4,52514 | 0,425453 | 3,92433 | 81,6678 | 0,619075 |
| 1 CZK = | 0,170056 | 0,346651 | 0,0325921 | 0,300626 | 6,25621 | 0,0474246 |
| 1 DKK = | 0,583923 | 1,19030 | 0,111912 | 1,03226 | 21,4821 | 0,162843 |
| 1 LVL = | 6,21151 | 12,6619 | 1,19047 | 10,9808 | 228,517 | 1,73225 |
| 1 LTL = | 1,25743 | 2,56321 | 0,240993 | 2,22289 | 46,2598 | 0,350668 |
| 1 HUF = | 0,0141270 | 0,0287974 | 0,00270753 | 0,0249739 | 0,519723 | 0,00393971 |
| 1 PLN = | 0,992147 | 2,02245 | 0,190151 | 1,75393 | 36,5003 | 0,276687 |
| 1 RON = | 1 | 2,03846 | 0,191656 | 1,76781 | 36,7892 | 0,278877 |
| 1 SEK = | 0,490567 | 1 | 0,0940200 | 0,867228 | 18,0476 | 0,136808 |
| 1 GBP = | 5,21769 | 10,6360 | 1 | 9,22388 | 191,955 | 1,45509 |
| 1 NOK = | 0,565672 | 1,15310 | 0,108414 | 1 | 20,8106 | 0,157753 |
| 1 ISK = | 0,0271819 | 0,0554091 | 0,00520956 | 0,0480523 | 1 | 0,0075804 |
| 1 CHF = | 3,58581 | 7,30952 | 0,687241 | 6,33902 | 131,919 | 1 |

01-2012

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,34165

8,85027

0,832102

7,67520

159,726

1,21079

1 BGN =

2,21988

4,52514

0,425453

3,92433

81,6678

0,619075

1 CZK =

0,170056

0,346651

0,0325921

0,300626

6,25621

0,0474246

1 DKK =

0,583923

1,19030

0,111912

1,03226

21,4821

0,162843

1 LVL =

6,21151

12,6619

1,19047

10,9808

228,517

1,73225

1 LTL =

1,25743

2,56321

0,240993

2,22289

46,2598

0,350668

1 HUF =

0,0141270

0,0287974

0,00270753

0,0249739

0,519723

0,00393971

1 PLN =

0,992147

2,02245

0,190151

1,75393

36,5003

0,276687

1 RON =

1

2,03846

0,191656

1,76781

36,7892

0,278877

1 SEK =

0,490567

1

0,0940200

0,867228

18,0476

0,136808

1 GBP =

5,21769

10,6360

1

9,22388

191,955

1,45509

1 NOK =

0,565672

1,15310

0,108414

1

20,8106

0,157753

1 ISK =

0,0271819

0,0554091

0,00520956

0,0480523

1

0,0075804

1 CHF =

3,58581

7,30952

0,687241

6,33902

131,919

1

Note: all cross rates involving ISK are calculated using ISK/EUR rate data from the Central Bank of Iceland

| reference: Jan-12 | 1 EUR in national currency | 1 unit of N.C. in EUR |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,95580 | 0,511300 |
| CZK | 25,5308 | 0,0391684 |
| DKK | 7,43531 | 0,134493 |
| LVL | 0,698968 | 1,43068 |
| LTL | 3,45280 | 0,289620 |
| HUF | 307,329 | 0,00325384 |
| PLN | 4,37601 | 0,228518 |
| RON | 4,34165 | 0,230327 |
| SEK | 8,85027 | 0,112991 |
| GBP | 0,832102 | 1,20178 |
| NOK | 7,67520 | 0,130290 |
| ISK | 159,726 | 0,00626073 |
| CHF | 1,21079 | 0,825910 |

reference: Jan-12

1 EUR in national currency

1 unit of N.C. in EUR

BGN

1,95580

0,511300

CZK

25,5308

0,0391684

DKK

7,43531

0,134493

LVL

0,698968

1,43068

LTL

3,45280

0,289620

HUF

307,329

0,00325384

PLN

4,37601

0,228518

RON

4,34165

0,230327

SEK

8,85027

0,112991

GBP

0,832102

1,20178

NOK

7,67520

0,130290

ISK

159,726

0,00626073

CHF

1,21079

0,825910

Note: ISK/EUR rates based on data from the Central Bank of Iceland

| 1. | Regulā (EEK) Nr. 574/72 ir noteikts, ka citā valūtā izteiktu summu konversijas kurss ir tas, kuru aprēķinājusi Komisija un kura pamatā ir Eiropas Centrālās bankas publicēto atsauces kursu mēneša vidējais rādītājs atskaites periodā, kas precizēts 2. punktā. |
| --- | --- |

1.

Regulā (EEK) Nr. 574/72 ir noteikts, ka citā valūtā izteiktu summu konversijas kurss ir tas, kuru aprēķinājusi Komisija un kura pamatā ir Eiropas Centrālās bankas publicēto atsauces kursu mēneša vidējais rādītājs atskaites periodā, kas precizēts 2. punktā.

| 2. | Atskaites periodi ir šādi:






  — | janvāris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. aprīļa, |
| --- | --- | --- |

2.

Atskaites periodi ir šādi:

—

janvāris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. aprīļa,

| — | aprīlis – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. jūlija, |
| --- | --- |

—

aprīlis – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. jūlija,

| — | jūlijs – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. oktobra, |
| --- | --- |

—

jūlijs – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. oktobra,

| — | oktobris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. janvāra. |
| --- | --- |

—

oktobris – konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. janvāra.

Valūtas konversijas kursus publicē otrajā februāra, maija, augusta un novembra Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša (“C” sērija) izdevumā.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 35/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 35/26

---

Norādījumi par EEZ līguma 53. panta piemērošanu jūras transporta pakalpojumiem

2012/C 35/06

| A. | Šis paziņojums ir pieņemts, ievērojot Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) un nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”) noteikumus. |
| --- | --- |

A.

Šis paziņojums ir pieņemts, ievērojot Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) un nolīguma starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”) noteikumus.

| B. | Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) ir izdevusi Norādījumus par EK līguma 81. panta piemērošanu jūras transporta pakalpojumiem (1). Minētajā juridiski nesaistošajā aktā ir noteikti principi, kurus ievēros Eiropas Kopienu Komisija, definējot tirgus un novērtējot sadarbības nolīgumus par tiem jūras transporta pakalpojumiem, kurus tieši ietekmē izmaiņas, kas ieviestas ar Padomes 2006. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 1419/2006, proti, par līnijpārvadājumu pakalpojumiem, kabotāžas un starptautiskiem līgumreisu kuģu pakalpojumiem (2). |
| --- | --- |

B.

Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) ir izdevusi Norādījumus par EK līguma 81. panta piemērošanu jūras transporta pakalpojumiem (1). Minētajā juridiski nesaistošajā aktā ir noteikti principi, kurus ievēros Eiropas Kopienu Komisija, definējot tirgus un novērtējot sadarbības nolīgumus par tiem jūras transporta pakalpojumiem, kurus tieši ietekmē izmaiņas, kas ieviestas ar Padomes 2006. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 1419/2006, proti, par līnijpārvadājumu pakalpojumiem, kabotāžas un starptautiskiem līgumreisu kuģu pakalpojumiem (2).

| C. | EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka iepriekšminētais akts attiecas uz EEZ. Lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus un nodrošinātu EEZ konkurences noteikumu vienveidīgu piemērošanu visā Eiropas Ekonomikas zonā, EBTA Uzraudzības iestāde pieņem šo paziņojumu saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Uzraudzības iestāde plāno ievērot šajā paziņojumā izklāstītos principus un noteikumus, piemērojot attiecīgos EEZ noteikumus konkrētā lietā (3). |
| --- | --- |

C.

EBTA Uzraudzības iestāde uzskata, ka iepriekšminētais akts attiecas uz EEZ. Lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus un nodrošinātu EEZ konkurences noteikumu vienveidīgu piemērošanu visā Eiropas Ekonomikas zonā, EBTA Uzraudzības iestāde pieņem šo paziņojumu saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Uzraudzības iestāde plāno ievērot šajā paziņojumā izklāstītos principus un noteikumus, piemērojot attiecīgos EEZ noteikumus konkrētā lietā (3).

| D. | Šā paziņojuma mērķis jo īpaši ir sniegt norādījumus par to, kā EBTA Uzraudzības iestāde piemēros 53. pantu, definējot tirgus un novērtējot sadarbības nolīgumus līnijpārvadājumu, kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumu jomā. |
| --- | --- |

D.

Šā paziņojuma mērķis jo īpaši ir sniegt norādījumus par to, kā EBTA Uzraudzības iestāde piemēros 53. pantu, definējot tirgus un novērtējot sadarbības nolīgumus līnijpārvadājumu, kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumu jomā.

| E. | Šis paziņojums attiecas uz lietām, kurās saskaņā ar EEZ līguma 56. pantu ir kompetentā uzraudzības iestāde ir Iestāde. |
| --- | --- |

E.

Šis paziņojums attiecas uz lietām, kurās saskaņā ar EEZ līguma 56. pantu ir kompetentā uzraudzības iestāde ir Iestāde.

1.   IEVADS

| 1. | Šajos norādījumos ir noteikti principi, kurus ievēros EBTA Uzraudzības iestāde, definējot tirgus un novērtējot sadarbības nolīgumus par tiem jūras transporta pakalpojumiem, kurus tieši ietekmē izmaiņas, kas ieviestas EEZ līgumā, iekļaujot tajā Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006, proti, par līnijpārvadājumu, kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumiem (4). |
| --- | --- |

1.

Šajos norādījumos ir noteikti principi, kurus ievēros EBTA Uzraudzības iestāde, definējot tirgus un novērtējot sadarbības nolīgumus par tiem jūras transporta pakalpojumiem, kurus tieši ietekmē izmaiņas, kas ieviestas EEZ līgumā, iekļaujot tajā Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006, proti, par līnijpārvadājumu, kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumiem (4).

| 2. | Norādījumu mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām, kas sniedz šos pakalpojumus – galvenokārt uz ostu(-ām) Eiropas Ekonomikas zonā un/vai no tās(-m), – noteikt, vai to nolīgumi (5) ir saderīgi ar EEZ līguma 53. pantu. Šie norādījumi neattiecas uz citām nozarēm. |
| --- | --- |

2.

Norādījumu mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem un uzņēmumu apvienībām, kas sniedz šos pakalpojumus – galvenokārt uz ostu(-ām) Eiropas Ekonomikas zonā un/vai no tās(-m), – noteikt, vai to nolīgumi (5) ir saderīgi ar EEZ līguma 53. pantu. Šie norādījumi neattiecas uz citām nozarēm.

| 3. | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006 tika paplašināta darbības joma Padomes 2002. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti EK līguma 81. un 82. pantā (6), un Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regulai (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (7), ietverot tajā kabotāžas un līgumreisu kuģu pakalpojumus. Ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1419/2006 iekļaušanu EEZ līgumā tādējādi attiecīgi tika grozīti attiecīgie EEZ noteikumi. Tādējādi kopš 2006. gada 9. decembra uz visām jūras transporta pakalpojumu nozarēm attiecas vispārīgie procedūras noteikumi. |
| --- | --- |

3.

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006 tika paplašināta darbības joma Padomes 2002. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti EK līguma 81. un 82. pantā (6), un Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regulai (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija (7), ietverot tajā kabotāžas un līgumreisu kuģu pakalpojumus. Ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1419/2006 iekļaušanu EEZ līgumā tādējādi attiecīgi tika grozīti attiecīgie EEZ noteikumi. Tādējādi kopš 2006. gada 9. decembra uz visām jūras transporta pakalpojumu nozarēm attiecas vispārīgie procedūras noteikumi.

| 4. | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006 tika atcelta arī Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4056/86 par to, kā Līguma 85. un 86. pantu (pašreizējo 81. un 82. pantu) piemērot attiecībā uz jūras transportu (8), kurā bija noteikts grupu atbrīvojums līnijpārvadātāju konferencēm, kas laineru kuģniecībām ļāva līnijpārvadātāju konferencēs noteikt pārvadājumu cenas un citus noteikumus, jo šī konferenču sistēma vairs neatbilda Līguma 81. panta 3. punkta kritērijiem. Tādējādi, iekļaujot Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006 EEZ līgumā, uz konferenču sistēmu no 2008. gada 18. oktobra vairs neattiecās grupas atbrīvojums no aizlieguma, kas paredzēts EEZ līguma 53. panta 1. punktā. Pēc šā datuma līnijpārvadātājiem, kuri veic pārvadājumus uz vienu vai vairākām Eiropas Ekonomikas zonas ostām un/vai no tām, ir jāizbeidz visa līnijpārvadātāju konferenču darbība, kura ir pretrunā EEZ līguma 53. pantam. Šis noteikums stājas spēkā neatkarīgi no tā, vai citās jurisdikcijās cenu noteikšana līnijpārvadātāju konferencēs vai ar apspriešanās ceļā noslēgtiem nolīgumiem ir tieši vai netieši atļauta. Turklāt konferenču dalībniekiem ir jānodrošina, ka visi nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar konferenču sistēmu, no 2008. gada 18. oktobra ir saskaņā ar EEZ līguma 53. pantu. |
| --- | --- |

4.

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006 tika atcelta arī Padomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 4056/86 par to, kā Līguma 85. un 86. pantu (pašreizējo 81. un 82. pantu) piemērot attiecībā uz jūras transportu (8), kurā bija noteikts grupu atbrīvojums līnijpārvadātāju konferencēm, kas laineru kuģniecībām ļāva līnijpārvadātāju konferencēs noteikt pārvadājumu cenas un citus noteikumus, jo šī konferenču sistēma vairs neatbilda Līguma 81. panta 3. punkta kritērijiem. Tādējādi, iekļaujot Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006 EEZ līgumā, uz konferenču sistēmu no 2008. gada 18. oktobra vairs neattiecās grupas atbrīvojums no aizlieguma, kas paredzēts EEZ līguma 53. panta 1. punktā. Pēc šā datuma līnijpārvadātājiem, kuri veic pārvadājumus uz vienu vai vairākām Eiropas Ekonomikas zonas ostām un/vai no tām, ir jāizbeidz visa līnijpārvadātāju konferenču darbība, kura ir pretrunā EEZ līguma 53. pantam. Šis noteikums stājas spēkā neatkarīgi no tā, vai citās jurisdikcijās cenu noteikšana līnijpārvadātāju konferencēs vai ar apspriešanās ceļā noslēgtiem nolīgumiem ir tieši vai netieši atļauta. Turklāt konferenču dalībniekiem ir jānodrošina, ka visi nolīgumi, kas noslēgti saskaņā ar konferenču sistēmu, no 2008. gada 18. oktobra ir saskaņā ar EEZ līguma 53. pantu.

| 5. | Šie norādījumi papildina nostādnes, ko Iestāde jau ir pieņēmusi citos paziņojumos. Tā kā jūras transporta pakalpojumus raksturo intensīvi sadarbības nolīgumi starp konkurējošiem pārvadātājiem, īpaši nozīmīgi ir norādījumi par EEZ līguma 53. panta piemērošanu horizontālajiem sadarbības nolīgumiem (9) un norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu (10). |
| --- | --- |

5.

Šie norādījumi papildina nostādnes, ko Iestāde jau ir pieņēmusi citos paziņojumos. Tā kā jūras transporta pakalpojumus raksturo intensīvi sadarbības nolīgumi starp konkurējošiem pārvadātājiem, īpaši nozīmīgi ir norādījumi par EEZ līguma 53. panta piemērošanu horizontālajiem sadarbības nolīgumiem (9) un norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu (10).

| 6. | Uz līnijpārvadājumu jomas horizontālajiem sadarbības nolīgumiem par kopīgu pakalpojumu sniegšanu attiecas Komisijas 2000. gada 19. aprīļa Regula (EK) Nr. 823/2000 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažiem laineru kuģniecības uzņēmumu nolīgumu, lēmumu un saskaņotas darbības paveidiem (konsorcijiem), kas iekļauta EEZ līgumā (11). 2010. gada 26. aprīlī Komisijas Regulu (EK) Nr. 823/2000 aizstās ar Komisijas 2009. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr. 906/2009 (12). Šajās regulās, kas iekļautas EEZ līgumā, izklāstīti nosacījumi saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 3. punktu, kas paredz, ka EEZ līguma 53. panta 1. punktā noteiktais aizliegums neattiecas uz nolīgumiem starp diviem vai vairākiem kuģu pārvadātājiem (konsorcijiem). |
| --- | --- |

6.

Uz līnijpārvadājumu jomas horizontālajiem sadarbības nolīgumiem par kopīgu pakalpojumu sniegšanu attiecas Komisijas 2000. gada 19. aprīļa Regula (EK) Nr. 823/2000 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažiem laineru kuģniecības uzņēmumu nolīgumu, lēmumu un saskaņotas darbības paveidiem (konsorcijiem), kas iekļauta EEZ līgumā (11). 2010. gada 26. aprīlī Komisijas Regulu (EK) Nr. 823/2000 aizstās ar Komisijas 2009. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr. 906/2009 (12). Šajās regulās, kas iekļautas EEZ līgumā, izklāstīti nosacījumi saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 3. punktu, kas paredz, ka EEZ līguma 53. panta 1. punktā noteiktais aizliegums neattiecas uz nolīgumiem starp diviem vai vairākiem kuģu pārvadātājiem (konsorcijiem).

| 7. | Šie norādījumi neskar EEZ līguma 53. panta interpretāciju, kuru varētu sniegt EBTA Tiesa, Tiesa vai Eiropas Savienības Vispārējā tiesa. Šajos norādījumos ietvertie principi ir piemērojami atbilstīgi katras konkrētās lietas apstākļiem. |
| --- | --- |

7.

Šie norādījumi neskar EEZ līguma 53. panta interpretāciju, kuru varētu sniegt EBTA Tiesa, Tiesa vai Eiropas Savienības Vispārējā tiesa. Šajos norādījumos ietvertie principi ir piemērojami atbilstīgi katras konkrētās lietas apstākļiem.

| 8. | Iestāde šos norādījumus piemēros piecus gadus. |
| --- | --- |

8.

Iestāde šos norādījumus piemēros piecus gadus.

2.   JŪRAS TRANSPORTA PAKALPOJUMI

2.1.   Darbības joma

| 9. | Līnijpārvadājumu pakalpojumi, kabotāžas un līgumreisu kuģu pakalpojumi ir tās jūras transporta nozares, ko tieši ietekmē grozījumi, kas ieviesti, iekļaujot EEZ līgumā Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006. |
| --- | --- |

9.

Līnijpārvadājumu pakalpojumi, kabotāžas un līgumreisu kuģu pakalpojumi ir tās jūras transporta nozares, ko tieši ietekmē grozījumi, kas ieviesti, iekļaujot EEZ līgumā Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006.

| 10. | Līnijpārvadājumi ietver regulārus kravu pārvadājumus, galvenokārt konteineros, uz ostām kāda konkrēta ģeogrāfiska maršruta ietvaros, ko sauc par tirdzniecības maršrutu. Cita raksturīga līnījpārvadājumu īpašība ir tas, ka reisu grafiki un kuģošanas datumi tiek izsludināti iepriekš un pakalpojumi ir pieejami visiem transporta lietotājiem. |
| --- | --- |

10.

Līnijpārvadājumi ietver regulārus kravu pārvadājumus, galvenokārt konteineros, uz ostām kāda konkrēta ģeogrāfiska maršruta ietvaros, ko sauc par tirdzniecības maršrutu. Cita raksturīga līnījpārvadājumu īpašība ir tas, ka reisu grafiki un kuģošanas datumi tiek izsludināti iepriekš un pakalpojumi ir pieejami visiem transporta lietotājiem.

| 11. | EEZ līguma XIV pielikuma G nodaļas 11. punktā (13) iekļautās Padomes Regulas (EEK) Nr. 4056/86 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā līgumreisu kuģu pakalpojumi ir definēti kā kravu pārvadāšana vienā veselumā vai sīkākā sadalījumā kuģī, ko pilnībā vai daļēji nofraktējis viens vai vairāki kravas sūtītāji, kura pamatā ir reisa frakts vai laika frakts, vai jebkura cita veida līgums, kas paredzēts neregulārai vai nereklamētai kuģošanai, kur katru reizi brīvi vienojas par pārvadājumu likmēm saskaņā ar piedāvājuma un pieprasījuma situāciju. Galvenokārt tie ietver vienas atsevišķas preces, ar kurām kuģis ir piekrauts, bez noteikta grafika veiktus pārvadājumus (14). |
| --- | --- |

11.

EEZ līguma XIV pielikuma G nodaļas 11. punktā (13) iekļautās Padomes Regulas (EEK) Nr. 4056/86 1. panta 3. punkta a) apakšpunktā līgumreisu kuģu pakalpojumi ir definēti kā kravu pārvadāšana vienā veselumā vai sīkākā sadalījumā kuģī, ko pilnībā vai daļēji nofraktējis viens vai vairāki kravas sūtītāji, kura pamatā ir reisa frakts vai laika frakts, vai jebkura cita veida līgums, kas paredzēts neregulārai vai nereklamētai kuģošanai, kur katru reizi brīvi vienojas par pārvadājumu likmēm saskaņā ar piedāvājuma un pieprasījuma situāciju. Galvenokārt tie ietver vienas atsevišķas preces, ar kurām kuģis ir piekrauts, bez noteikta grafika veiktus pārvadājumus (14).

| 12. | Kabotāža ir jūras pārvadājumu pakalpojumu sniegšana, tostarp līgumreisu un līnijpārvadājumu kuģu pakalpojumi, starp divām vai vairākām vienas un tās pašas EEZ valsts ostām (15). Lai gan šie norādījumi nav konkrēti paredzēti kabotāžas pakalpojumiem, tie tomēr attiecas uz šiem pakalpojumiem, ja tos sniedz vai nu kā līnijpārvadājumu vai līgumreisu kuģu pakalpojumus. |
| --- | --- |

12.

Kabotāža ir jūras pārvadājumu pakalpojumu sniegšana, tostarp līgumreisu un līnijpārvadājumu kuģu pakalpojumi, starp divām vai vairākām vienas un tās pašas EEZ valsts ostām (15). Lai gan šie norādījumi nav konkrēti paredzēti kabotāžas pakalpojumiem, tie tomēr attiecas uz šiem pakalpojumiem, ja tos sniedz vai nu kā līnijpārvadājumu vai līgumreisu kuģu pakalpojumus.

2.2.   Ietekme uz tirdzniecību starp EEZ valstīm

| 13. | EEZ līguma 53. pants attiecas uz visiem nolīgumiem, kas var ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm. Lai panāktu ietekmi uz tirdzniecību, ir jābūt iespējamam, balstoties uz kādu objektīvu tiesisku faktoru vai faktu kopumu, ar pietiekami augstu varbūtības pakāpi paredzēt, ka konkrētais nolīgums vai darbības var tieši vai netieši, reāli vai potenciāli ietekmēt starp EEZ valstīm veiktās tirdzniecības modeli (16). Iestāde ir izdevusi norādes par to, kā tā piemēros koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību norādījumos attiecībā uz koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību, kas minēta EEZ līguma 53. un 54. pantā (17). |
| --- | --- |

13.

EEZ līguma 53. pants attiecas uz visiem nolīgumiem, kas var ievērojami ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm. Lai panāktu ietekmi uz tirdzniecību, ir jābūt iespējamam, balstoties uz kādu objektīvu tiesisku faktoru vai faktu kopumu, ar pietiekami augstu varbūtības pakāpi paredzēt, ka konkrētais nolīgums vai darbības var tieši vai netieši, reāli vai potenciāli ietekmēt starp EEZ valstīm veiktās tirdzniecības modeli (16). Iestāde ir izdevusi norādes par to, kā tā piemēros koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību norādījumos attiecībā uz koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību, kas minēta EEZ līguma 53. un 54. pantā (17).

| 14. | Līnijpārvadātāju un līgumreisu pārvadātāju piedāvāto pakalpojumu raksturs bieži ir starptautisks, savienojot EEZ ostas ar trešo valstu ostām un/vai ietverot eksportu un importu starp divām vai vairākām EEZ valstīm (t. i., EEZ iekšējo tirdzniecību) (18). Lielākajā daļā gadījumu šie noteikumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm, cita starpā ņemot vērā ietekmi, ko tie rada uz pārvadājumu un starpniecības pakalpojumu sniegšanas tirgiem (19). |
| --- | --- |

14.

Līnijpārvadātāju un līgumreisu pārvadātāju piedāvāto pakalpojumu raksturs bieži ir starptautisks, savienojot EEZ ostas ar trešo valstu ostām un/vai ietverot eksportu un importu starp divām vai vairākām EEZ valstīm (t. i., EEZ iekšējo tirdzniecību) (18). Lielākajā daļā gadījumu šie noteikumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm, cita starpā ņemot vērā ietekmi, ko tie rada uz pārvadājumu un starpniecības pakalpojumu sniegšanas tirgiem (19).

| 15. | Ietekme uz tirdzniecību starp EBTA valstīm ir īpaši nozīmīga jūras kabotāžas pakalpojumu jomā, jo tā nosaka EEZ līguma 53. panta piemērošanas jomu un tā mijiedarbību ar valstu konkurences tiesību aktiem saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 4. protokola II nodaļas 3. pantu par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti EEZ līguma 53. un 54. pantā. Katrā konkrētā gadījumā ir jāizvērtē, cik lielā mērā šādi pakalpojumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm (20). |
| --- | --- |

15.

Ietekme uz tirdzniecību starp EBTA valstīm ir īpaši nozīmīga jūras kabotāžas pakalpojumu jomā, jo tā nosaka EEZ līguma 53. panta piemērošanas jomu un tā mijiedarbību ar valstu konkurences tiesību aktiem saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 4. protokola II nodaļas 3. pantu par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti EEZ līguma 53. un 54. pantā. Katrā konkrētā gadījumā ir jāizvērtē, cik lielā mērā šādi pakalpojumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp EEZ valstīm (20).

2.3.   Konkrētais tirgus

| 16. | Lai novērtētu nolīguma ietekmi uz konkurenci EEZ līguma 53. panta nolūkā, jādefinē konkrētais(-ie) produkts un ģeogrāfiskais(-ie) tirgus(-i). Tirgus definēšanas galvenais mērķis ir sistemātiskā veidā noteikt konkurences ierobežojumus, ar kuriem sastopas uzņēmumi. Norādījumus šajā jautājumā var atrast Iestādes paziņojumā par konkrētā tirgus definēšanu, īstenojot EEZ konkurences tiesības (21). Šie norādījumi attiecas arī uz tirgus definēšanu saistībā ar jūras transporta pakalpojumiem. |
| --- | --- |

16.

Lai novērtētu nolīguma ietekmi uz konkurenci EEZ līguma 53. panta nolūkā, jādefinē konkrētais(-ie) produkts un ģeogrāfiskais(-ie) tirgus(-i). Tirgus definēšanas galvenais mērķis ir sistemātiskā veidā noteikt konkurences ierobežojumus, ar kuriem sastopas uzņēmumi. Norādījumus šajā jautājumā var atrast Iestādes paziņojumā par konkrētā tirgus definēšanu, īstenojot EEZ konkurences tiesības (21). Šie norādījumi attiecas arī uz tirgus definēšanu saistībā ar jūras transporta pakalpojumiem.

| 17. | Konkrētais produkta tirgus ietver visus tos produktus un/vai pakalpojumus, kas to īpašību, cenu vai paredzētā pielietojuma dēļ no patērētāja viedokļa uzskatāmi par aizvietojamiem vai aizstājamiem. Konkrēto ģeogrāfisko tirgu veido teritorija, kurā attiecīgie uzņēmumi ir iesaistīti produktu vai pakalpojumu piedāvājumā un pieprasījumā un kurā ir pietiekami viendabīgi konkurences apstākļi, un kas no blakus esošajām teritorijām ir nodalāma ievērojami atšķirīgu konkurences apstākļu dēļ (22). Pārvadātājs (vai pārvadātāji) nevar būtiski ietekmēt dominējošos tirgus apstākļus, ja klientiem pastāv iespēja viegli pārorientēties uz citiem pakalpojumu sniedzējiem (23). |
| --- | --- |

17.

Konkrētais produkta tirgus ietver visus tos produktus un/vai pakalpojumus, kas to īpašību, cenu vai paredzētā pielietojuma dēļ no patērētāja viedokļa uzskatāmi par aizvietojamiem vai aizstājamiem. Konkrēto ģeogrāfisko tirgu veido teritorija, kurā attiecīgie uzņēmumi ir iesaistīti produktu vai pakalpojumu piedāvājumā un pieprasījumā un kurā ir pietiekami viendabīgi konkurences apstākļi, un kas no blakus esošajām teritorijām ir nodalāma ievērojami atšķirīgu konkurences apstākļu dēļ (22). Pārvadātājs (vai pārvadātāji) nevar būtiski ietekmēt dominējošos tirgus apstākļus, ja klientiem pastāv iespēja viegli pārorientēties uz citiem pakalpojumu sniedzējiem (23).

2.3.1.   Līnijpārvadājumi

| 18. | Vairākos Komisijas lēmumos un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumos konteineru līnijpārvadājumu pakalpojumi tika noteikti kā konkrētā produkta tirgus līnijpārvadājumiem ar kuģiem (24). Minētie lēmumi un spriedumi bija saistīti ar jūras transportu tāljūras tirdzniecībā. Šā pakalpojuma tirgū nav iekļauti citi pārvadājumu veidi, lai gan dažos gadījumos šie pakalpojumi nenozīmīgos apjomos var būt savstarpēji aizvietojami. Tas ir tādēļ, ka tikai nelielu daļu no konteineros pārvadājamām precēm ir iespējams viegli pārorientēt uz citiem transporta veidiem, piemēram, gaisa transportu (25). |
| --- | --- |

18.

Vairākos Komisijas lēmumos un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumos konteineru līnijpārvadājumu pakalpojumi tika noteikti kā konkrētā produkta tirgus līnijpārvadājumiem ar kuģiem (24). Minētie lēmumi un spriedumi bija saistīti ar jūras transportu tāljūras tirdzniecībā. Šā pakalpojuma tirgū nav iekļauti citi pārvadājumu veidi, lai gan dažos gadījumos šie pakalpojumi nenozīmīgos apjomos var būt savstarpēji aizvietojami. Tas ir tādēļ, ka tikai nelielu daļu no konteineros pārvadājamām precēm ir iespējams viegli pārorientēt uz citiem transporta veidiem, piemēram, gaisa transportu (25).

| 19. | Noteiktos apstākļos var būt lietderīgi definēt šaurāku produkta tirgu, kas aprobežotos ar kādu konkrētu produkta veidu, kas tiek pārvadāts ar jūras transportu. Piemēram, ātrbojīgu preču pārvadājumus var veikt tikai ar refrižeratorkonteineriem vai ar tradicionālajiem refrižeratorkuģiem. Lai gan ārkārtas apstākļos ir iespējama zināma aizstājamība starp beztaras pārvadājumiem un pārvadājumiem konteineros (26), praksē nav novērojama paliekoša pāreja no pārvadājumiem konteineros uz beztaras pārvadājumiem. Attiecībā uz lielāko daļu preču kategoriju un konteinerpārvadājumu izmantotāju beztaras pārvadājumi nenodrošina pienācīgu alternatīvu preču līnijpārvadājumiem konteineros (27). Ja kādas preces sāk regulāri pārvadāt konteineros, pāreja atpakaļ uz beztaras pārvadāšanu ir maz ticama (28). Tādēļ līdz šim uz preču līnijpārvadājumiem konteineros galvenokārt attiecas vienvirziena aizstājamība (29). |
| --- | --- |

19.

Noteiktos apstākļos var būt lietderīgi definēt šaurāku produkta tirgu, kas aprobežotos ar kādu konkrētu produkta veidu, kas tiek pārvadāts ar jūras transportu. Piemēram, ātrbojīgu preču pārvadājumus var veikt tikai ar refrižeratorkonteineriem vai ar tradicionālajiem refrižeratorkuģiem. Lai gan ārkārtas apstākļos ir iespējama zināma aizstājamība starp beztaras pārvadājumiem un pārvadājumiem konteineros (26), praksē nav novērojama paliekoša pāreja no pārvadājumiem konteineros uz beztaras pārvadājumiem. Attiecībā uz lielāko daļu preču kategoriju un konteinerpārvadājumu izmantotāju beztaras pārvadājumi nenodrošina pienācīgu alternatīvu preču līnijpārvadājumiem konteineros (27). Ja kādas preces sāk regulāri pārvadāt konteineros, pāreja atpakaļ uz beztaras pārvadāšanu ir maz ticama (28). Tādēļ līdz šim uz preču līnijpārvadājumiem konteineros galvenokārt attiecas vienvirziena aizstājamība (29).

| 20. | Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ietver teritoriju, kurā tirgo pakalpojumus; parasti tās ir vairākas ostas katrā pakalpojuma sniegšanas galapunktā, ko nosaka pēc ostu sateces baseiniem, kuri savstarpēji pārklājas. Attiecībā uz pakalpojuma sniegšanas galapunktu Eiropā šobrīd ģeogrāfiskais tirgus līnijpārvadājumu gadījumā ietver vairākas ostas Ziemeļeiropā vai Vidusjūras piekrastē. Tā kā līnijpārvadājumu pakalpojumus no Vidusjūras tikai nelielā apjomā var aizstāt ar pakalpojumiem, kas tiek veikti no Ziemeļeiropas ostām, abi šie reģioni ir identificēti kā atsevišķi tirgi (30). |
| --- | --- |

20.

Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ietver teritoriju, kurā tirgo pakalpojumus; parasti tās ir vairākas ostas katrā pakalpojuma sniegšanas galapunktā, ko nosaka pēc ostu sateces baseiniem, kuri savstarpēji pārklājas. Attiecībā uz pakalpojuma sniegšanas galapunktu Eiropā šobrīd ģeogrāfiskais tirgus līnijpārvadājumu gadījumā ietver vairākas ostas Ziemeļeiropā vai Vidusjūras piekrastē. Tā kā līnijpārvadājumu pakalpojumus no Vidusjūras tikai nelielā apjomā var aizstāt ar pakalpojumiem, kas tiek veikti no Ziemeļeiropas ostām, abi šie reģioni ir identificēti kā atsevišķi tirgi (30).

2.3.2.   Līgumreisu kuģu pakalpojumi

| 21. | Iestāde vēl nav piemērojusi EEZ līguma 53. pantu attiecībā uz līgumreisu kuģu pārvadājumiem. Uzņēmumi savā vērtējumā var ņemt vērā turpmāk minētos elementus, ciktāl tie ir būtiski attiecībā ar šo uzņēmumu sniegtajiem līgumreisu kuģu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

21.

Iestāde vēl nav piemērojusi EEZ līguma 53. pantu attiecībā uz līgumreisu kuģu pārvadājumiem. Uzņēmumi savā vērtējumā var ņemt vērā turpmāk minētos elementus, ciktāl tie ir būtiski attiecībā ar šo uzņēmumu sniegtajiem līgumreisu kuģu pakalpojumiem.

Elementi, kas jāņem vērā, nosakot konkrētā produkta tirgu no pieprasījuma viedokļa (pieprasījuma aizstāšana)

| 22. | Atsevišķa pārvadājuma pieprasījuma “galvenie nosacījumi” ir izejas punkts konkrētā pakalpojuma tirgus noteikšanai līgumreisu kuģu pārvadājumiem, jo tie vispārīgi nosaka konkrētā pārvadājuma pieprasījuma būtiskos elementus (31). Atkarībā no transporta lietotāja konkrētajām vajadzībām tie sastāv no apspriežamiem un neapspriežamiem elementiem. Kāds galveno nosacījumu apspriežamais elements, piemēram, kuģa tips vai lielums, pēc tā noteikšanas var norādīt, piemēram, uz to, ka konkrētais tirgus attiecībā uz šo īpašo elementu ir plašāks, nekā noteikts sākotnējā pārvadāšanas pieprasījumā. |
| --- | --- |

22.

Atsevišķa pārvadājuma pieprasījuma “galvenie nosacījumi” ir izejas punkts konkrētā pakalpojuma tirgus noteikšanai līgumreisu kuģu pārvadājumiem, jo tie vispārīgi nosaka konkrētā pārvadājuma pieprasījuma būtiskos elementus (31). Atkarībā no transporta lietotāja konkrētajām vajadzībām tie sastāv no apspriežamiem un neapspriežamiem elementiem. Kāds galveno nosacījumu apspriežamais elements, piemēram, kuģa tips vai lielums, pēc tā noteikšanas var norādīt, piemēram, uz to, ka konkrētais tirgus attiecībā uz šo īpašo elementu ir plašāks, nekā noteikts sākotnējā pārvadāšanas pieprasījumā.

| 23. | Līgumreisu kuģu pakalpojumu raksturs var būt dažāds, un pastāv atšķirīgi pārvadāšanas līgumi. Tādēļ var būt nepieciešams pārliecināties, vai pieprasītāja puse uzskata par aizstājamiem pakalpojumus, kas tiek sniegti saskaņā ar laika, reisa un kuģa fraktēšanas līgumiem. Ja tas tā ir, šie pakalpojumi var attiekties uz vienu un to pašu konkrēto tirgu. |
| --- | --- |

23.

Līgumreisu kuģu pakalpojumu raksturs var būt dažāds, un pastāv atšķirīgi pārvadāšanas līgumi. Tādēļ var būt nepieciešams pārliecināties, vai pieprasītāja puse uzskata par aizstājamiem pakalpojumus, kas tiek sniegti saskaņā ar laika, reisa un kuģa fraktēšanas līgumiem. Ja tas tā ir, šie pakalpojumi var attiekties uz vienu un to pašu konkrēto tirgu.

| 24. | Kuģu tipi parasti sīkāk iedalās vairākos standartveida industriālos lielumos (32). Ņemot vērā ievērojamus apjomradītus ietaupījumus, ja ir būtiska neatbilstība starp kravas tilpumu un kuģa lielumu, var nebūt iespējams piedāvāt konkurētspējīgu fraktēšanas likmi. Tādēļ parasti dažāda lieluma kuģu aizstājamība jāizvērtē katrā atsevišķā gadījumā, lai noteiktu, vai katrs kuģa lielums veido atsevišķu konkrēto tirgu. |
| --- | --- |

24.

Kuģu tipi parasti sīkāk iedalās vairākos standartveida industriālos lielumos (32). Ņemot vērā ievērojamus apjomradītus ietaupījumus, ja ir būtiska neatbilstība starp kravas tilpumu un kuģa lielumu, var nebūt iespējams piedāvāt konkurētspējīgu fraktēšanas likmi. Tādēļ parasti dažāda lieluma kuģu aizstājamība jāizvērtē katrā atsevišķā gadījumā, lai noteiktu, vai katrs kuģa lielums veido atsevišķu konkrēto tirgu.

Elementi, kas jāņem vērā, nosakot konkrētā produkta tirgu no piedāvājuma viedokļa (piedāvājuma aizstāšana)

| 25. | Pārvadājamās kravas fiziskais un tehniskais stāvoklis un kuģa tips dod pirmās norādes attiecībā uz konkrēto tirgu no piedāvājuma viedokļa (33). Ja kuģus ar minimāliem izdevumiem un īsā laikā var pielāgot konkrētas kravas pārvadāšanai (34), dažādi līgumreisu kuģu pakalpojumu sniedzēji ir spējīgi konkurēt šīs kravas pārvadājumu nodrošināšanā. Šādos apstākļos no piedāvājuma viedokļa konkrētais tirgus ietvers vairāk nekā vienu kuģa tipu. |
| --- | --- |

25.

Pārvadājamās kravas fiziskais un tehniskais stāvoklis un kuģa tips dod pirmās norādes attiecībā uz konkrēto tirgu no piedāvājuma viedokļa (33). Ja kuģus ar minimāliem izdevumiem un īsā laikā var pielāgot konkrētas kravas pārvadāšanai (34), dažādi līgumreisu kuģu pakalpojumu sniedzēji ir spējīgi konkurēt šīs kravas pārvadājumu nodrošināšanā. Šādos apstākļos no piedāvājuma viedokļa konkrētais tirgus ietvers vairāk nekā vienu kuģa tipu.

| 26. | Tomēr pastāv vairāki kuģu tipi, kas ir tehniski pielāgoti un/vai īpaši būvēti specializētu transporta pakalpojumu sniegšanai. Lai gan specializētie kuģi var pārvadāt arī cita veida kravas, konkurences ziņā tie var būt neizdevīgā stāvoklī. Tāpēc specializēto pakalpojumu sniedzēju spēja konkurēt cita veida kravas pārvadāšanā var būt ierobežota. |
| --- | --- |

26.

Tomēr pastāv vairāki kuģu tipi, kas ir tehniski pielāgoti un/vai īpaši būvēti specializētu transporta pakalpojumu sniegšanai. Lai gan specializētie kuģi var pārvadāt arī cita veida kravas, konkurences ziņā tie var būt neizdevīgā stāvoklī. Tāpēc specializēto pakalpojumu sniedzēju spēja konkurēt cita veida kravas pārvadāšanā var būt ierobežota.

| 27. | Līgumreisu kuģu pārvadājumos ienākšana ostās var notikt pēc individuāla pieprasījuma. Tomēr kuģu mobilitāti var samazināt termināļa un iegrimes ierobežojumi vai konkrētiem kuģu tipiem noteiktie vides standarti dažās ostās vai reģionos. |
| --- | --- |

27.

Līgumreisu kuģu pārvadājumos ienākšana ostās var notikt pēc individuāla pieprasījuma. Tomēr kuģu mobilitāti var samazināt termināļa un iegrimes ierobežojumi vai konkrētiem kuģu tipiem noteiktie vides standarti dažās ostās vai reģionos.

Papildu apsvērumi, kas jāņem vērā, nosakot konkrētā produkta tirgu

| 28. | Būtu jāņem vērā arī aizstāšanas ķēdes starp dažāda lieluma kuģiem līgumreisu pārvadājumos. Dažos līgumreisu pārvadājumu tirgos kuģu lielumi tirgus galējos aspektos nav tieši aizstājami. Tomēr ķēdes aizstāšanas ietekme var radīt cenu veidošanās ierobežojumus galējos aspektos, un tādējādi tā var tikt iekļauta plašākā tirgus definīcijā. |
| --- | --- |

28.

Būtu jāņem vērā arī aizstāšanas ķēdes starp dažāda lieluma kuģiem līgumreisu pārvadājumos. Dažos līgumreisu pārvadājumu tirgos kuģu lielumi tirgus galējos aspektos nav tieši aizstājami. Tomēr ķēdes aizstāšanas ietekme var radīt cenu veidošanās ierobežojumus galējos aspektos, un tādējādi tā var tikt iekļauta plašākā tirgus definīcijā.

| 29. | Dažos līgumreisu kuģu pārvadājumu tirgos jānovērtē, vai kuģus var uzskatīt par specializētiem kuģiem, un tie nav jāņem vērā, novērtējot konkrēto tirgu katrā atsevišķā gadījumā. |
| --- | --- |

29.

Dažos līgumreisu kuģu pārvadājumu tirgos jānovērtē, vai kuģus var uzskatīt par specializētiem kuģiem, un tie nav jāņem vērā, novērtējot konkrēto tirgu katrā atsevišķā gadījumā.

| 30. | Papildu faktori, piemēram, pakalpojuma sniedzēja uzticamība, drošība, drošuma un regulatīvās prasības, var ietekmēt piedāvājuma un pieprasījuma aizstājamību, piemēram, dubultkorpusa prasība tankkuģiem EEZ ūdeņos (35). |
| --- | --- |

30.

Papildu faktori, piemēram, pakalpojuma sniedzēja uzticamība, drošība, drošuma un regulatīvās prasības, var ietekmēt piedāvājuma un pieprasījuma aizstājamību, piemēram, dubultkorpusa prasība tankkuģiem EEZ ūdeņos (35).

Ģeogrāfiskais aspekts

| 31. | Pārvadāšanas pieprasījumos parasti ir ģeogrāfiski elementi, piemēram, iekraušanas un izkraušanas ostas vai reģioni. Šādas ostas sniedz pirmo norādi attiecībā uz konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definēšanu no pieprasījuma puses, neskarot konkrētā ģeogrāfiskā tirgus galīgo definīciju. |
| --- | --- |

31.

Pārvadāšanas pieprasījumos parasti ir ģeogrāfiski elementi, piemēram, iekraušanas un izkraušanas ostas vai reģioni. Šādas ostas sniedz pirmo norādi attiecībā uz konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definēšanu no pieprasījuma puses, neskarot konkrētā ģeogrāfiskā tirgus galīgo definīciju.

| 32. | Dažus ģeogrāfiskos tirgus var definēt, balstoties uz virzienu, vai arī tie var rasties tikai uz laiku, piemēram, ja klimatiskie apstākļi vai ražas novākšanas periodi periodiski ietekmē konkrētu kravu pārvadājumu pieprasījumu. Šajā sakarā konkrēto ģeogrāfisko tirgu norobežošanā ir jāņem vērā kuģu pārvietošana, balasta reisi un tirdzniecības nelīdzsvarotība. |
| --- | --- |

32.

Dažus ģeogrāfiskos tirgus var definēt, balstoties uz virzienu, vai arī tie var rasties tikai uz laiku, piemēram, ja klimatiskie apstākļi vai ražas novākšanas periodi periodiski ietekmē konkrētu kravu pārvadājumu pieprasījumu. Šajā sakarā konkrēto ģeogrāfisko tirgu norobežošanā ir jāņem vērā kuģu pārvietošana, balasta reisi un tirdzniecības nelīdzsvarotība.

2.4.   Tirgus daļu aprēķināšana

| 33. | Tirgus daļas sniedz noderīgas pirmās norādes par tirgus struktūru un pušu un to konkurentu nozīmību attiecībā uz konkurenci. Iestāde un Komisija interpretē tirgus daļas, ņemot vērā tirgus apstākļus katrā atsevišķā gadījumā. Attiecībā uz līnijpārvadājumiem vairākos Komisijas lēmumos un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumos (36) tirgus daļas aprēķins balstīts uz apjoma un/vai ietilpības datiem. |
| --- | --- |

33.

Tirgus daļas sniedz noderīgas pirmās norādes par tirgus struktūru un pušu un to konkurentu nozīmību attiecībā uz konkurenci. Iestāde un Komisija interpretē tirgus daļas, ņemot vērā tirgus apstākļus katrā atsevišķā gadījumā. Attiecībā uz līnijpārvadājumiem vairākos Komisijas lēmumos un Eiropas Kopienu Tiesas spriedumos (36) tirgus daļas aprēķins balstīts uz apjoma un/vai ietilpības datiem.

| 34. | Līgumreisu kuģu pārvadājumu tirgos pakalpojumu sniedzēji konkurē attiecībā uz pārvadāšanas līgumu saņemšanu, t. i., tie pārdod reisus vai pārvadājumu jaudu. Atkarībā no konkrētajiem pakalpojumiem dažādi dati var dot iespēju uzņēmējiem aprēķināt savas ikgadējās tirgus daļas (37), piemēram:






  a) | reisu skaitu; |
| --- | --- | --- |

34.

Līgumreisu kuģu pārvadājumu tirgos pakalpojumu sniedzēji konkurē attiecībā uz pārvadāšanas līgumu saņemšanu, t. i., tie pārdod reisus vai pārvadājumu jaudu. Atkarībā no konkrētajiem pakalpojumiem dažādi dati var dot iespēju uzņēmējiem aprēķināt savas ikgadējās tirgus daļas (37), piemēram:

a)

reisu skaitu;

| b) | pusēm piederošā tirgus apjoma vai vērtības daļu no konkrētās kravas kopējiem pārvadājumiem (starp ostu pāriem vai vairākām ostām); |
| --- | --- |

b)

pusēm piederošā tirgus apjoma vai vērtības daļu no konkrētās kravas kopējiem pārvadājumiem (starp ostu pāriem vai vairākām ostām);

| c) | pusēm piederošā laika fraktēšanas līgumu tirgus daļu; |
| --- | --- |

c)

pusēm piederošā laika fraktēšanas līgumu tirgus daļu;

| d) | pusēm piederošās attiecīgās flotes jaudas daļu (pēc kuģu tipiem un lieluma). |
| --- | --- |

d)

pusēm piederošās attiecīgās flotes jaudas daļu (pēc kuģu tipiem un lieluma).

3.   HORIZONTĀLIE NOLĪGUMI JŪRAS TRANSPORTA PAKALPOJUMU NOZARĒ

| 35. | Sadarbības nolīgumi ir jūras transporta pakalpojumu tirgu raksturīga iezīme. Ņemot vērā to, ka šos nolīgumus var slēgt faktiskie vai potenciālie konkurenti un tas var negatīvi ietekmēt konkurences parametrus, uzņēmumiem jāpievērš īpaša uzmanība konkurences noteikumu ievērošanai. Lai noteiktu, kāda būs nolīguma iespējamā ietekme uz konkrēto tirgu, pakalpojumu tirgos, piemēram, jūras pārvadājumu jomā, īpaši nozīmīgi ir šādi elementi: cenas, izmaksas, kvalitāte, biežums un sniegtā pakalpojuma iedalījums, inovācija, tirgus stāvokļa izpēte un pakalpojuma reklāma. |
| --- | --- |

35.

Sadarbības nolīgumi ir jūras transporta pakalpojumu tirgu raksturīga iezīme. Ņemot vērā to, ka šos nolīgumus var slēgt faktiskie vai potenciālie konkurenti un tas var negatīvi ietekmēt konkurences parametrus, uzņēmumiem jāpievērš īpaša uzmanība konkurences noteikumu ievērošanai. Lai noteiktu, kāda būs nolīguma iespējamā ietekme uz konkrēto tirgu, pakalpojumu tirgos, piemēram, jūras pārvadājumu jomā, īpaši nozīmīgi ir šādi elementi: cenas, izmaksas, kvalitāte, biežums un sniegtā pakalpojuma iedalījums, inovācija, tirgus stāvokļa izpēte un pakalpojuma reklāma.

| 36. | Saistībā ar šajos norādījumos aplūkotajiem pakalpojumiem īpaši nozīmīgi ir trīs jautājumi: tehniskie nolīgumi, informācijas apmaiņa un pūli. |
| --- | --- |

36.

Saistībā ar šajos norādījumos aplūkotajiem pakalpojumiem īpaši nozīmīgi ir trīs jautājumi: tehniskie nolīgumi, informācijas apmaiņa un pūli.

3.1.   Tehniskie nolīgumi

| 37. | Uz dažu veidu tehniskiem nolīgumiem var neattiekties EEZ līguma 53. pantā minētais aizliegums tā iemesla dēļ, ka tie neierobežo konkurenci. Tas attiecas, piemēram, uz horizontāliem nolīgumiem, kuru vienīgais mērķis un rezultāts ir tehnisku uzlabojumu ieviešana vai tehniskas sadarbības nodrošināšana. Arī nolīgumi par vides standartu ieviešanu ir ieskaitāmi šajā kategorijā. Nolīgumi starp konkurentiem par cenām, jaudām vai citiem konkurences parametriem principā neietilpst šajā kategorijā (38). |
| --- | --- |

37.

Uz dažu veidu tehniskiem nolīgumiem var neattiekties EEZ līguma 53. pantā minētais aizliegums tā iemesla dēļ, ka tie neierobežo konkurenci. Tas attiecas, piemēram, uz horizontāliem nolīgumiem, kuru vienīgais mērķis un rezultāts ir tehnisku uzlabojumu ieviešana vai tehniskas sadarbības nodrošināšana. Arī nolīgumi par vides standartu ieviešanu ir ieskaitāmi šajā kategorijā. Nolīgumi starp konkurentiem par cenām, jaudām vai citiem konkurences parametriem principā neietilpst šajā kategorijā (38).

3.2.   Informācijas apmaiņa starp konkurentiem līnijpārvadājumu nozarē

| 38. | Informācijas apmaiņas sistēma ietver vienošanos, uz kuras pamata uzņēmumi apmainās ar informāciju savā starpā vai piegādā to kādai kopējai aģentūrai, kas atbild par informācijas centralizāciju, apkopošanu un apstrādi pirms tās nosūtīšanas atpakaļ dalībniekiem saskaņotā veidā un pēc saskaņotiem intervāliem. |
| --- | --- |

38.

Informācijas apmaiņas sistēma ietver vienošanos, uz kuras pamata uzņēmumi apmainās ar informāciju savā starpā vai piegādā to kādai kopējai aģentūrai, kas atbild par informācijas centralizāciju, apkopošanu un apstrādi pirms tās nosūtīšanas atpakaļ dalībniekiem saskaņotā veidā un pēc saskaņotiem intervāliem.

| 39. | Daudzās nozarēs pieņemts vākt un publiskot kopējo statistikas un vispārīgu tirgus informāciju un apmainīties ar to. Šāda publiskota tirgus informācija ir labs līdzeklis, lai uzlabotu tirgus pārskatāmību un klientu zināšanas, un tādējādi var palielināties ražīgums. Tomēr apmaiņa ar komerciāli svarīgiem un individualizētiem tirgus datiem noteiktos apstākļos var būt EEZ līguma 53. panta pārkāpums. Šo norādījumu nolūks ir palīdzēt kuģu līnijpārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem noteikt, kādos gadījumos šāda apmaiņa rada konkurences noteikumu pārkāpumu. |
| --- | --- |

39.

Daudzās nozarēs pieņemts vākt un publiskot kopējo statistikas un vispārīgu tirgus informāciju un apmainīties ar to. Šāda publiskota tirgus informācija ir labs līdzeklis, lai uzlabotu tirgus pārskatāmību un klientu zināšanas, un tādējādi var palielināties ražīgums. Tomēr apmaiņa ar komerciāli svarīgiem un individualizētiem tirgus datiem noteiktos apstākļos var būt EEZ līguma 53. panta pārkāpums. Šo norādījumu nolūks ir palīdzēt kuģu līnijpārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem noteikt, kādos gadījumos šāda apmaiņa rada konkurences noteikumu pārkāpumu.

| 40. | Līnijpārvadājumu nozarē informācijas apmaiņa starp laineru kuģniecībām, kuras piedalās laineru konsorcijos, kuri citos gadījumos ir EEZ līguma 53. panta 1. punkta darbības jomā, ir atļauta tiktāl, ciktāl tā ir lietderīga un vajadzīga laineru pārvadājumu pakalpojumu kopīgai sniegšanai un citām sadarbības formām, uz kurām attiecas grupas atbrīvojums, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 823/2000, kura iekļauta EEZ līgumā (39). Šajos norādījumos šāda informācijas apmaiņa nav aplūkota. |
| --- | --- |

40.

Līnijpārvadājumu nozarē informācijas apmaiņa starp laineru kuģniecībām, kuras piedalās laineru konsorcijos, kuri citos gadījumos ir EEZ līguma 53. panta 1. punkta darbības jomā, ir atļauta tiktāl, ciktāl tā ir lietderīga un vajadzīga laineru pārvadājumu pakalpojumu kopīgai sniegšanai un citām sadarbības formām, uz kurām attiecas grupas atbrīvojums, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 823/2000, kura iekļauta EEZ līgumā (39). Šajos norādījumos šāda informācijas apmaiņa nav aplūkota.

3.2.1.   Vispārīgi jautājumi

| 41. | Vērtējot informācijas apmaiņas sistēmu atbilstību EEZ konkurences tiesībām, ir jāņem vērā šādas atšķirības. |
| --- | --- |

41.

Vērtējot informācijas apmaiņas sistēmu atbilstību EEZ konkurences tiesībām, ir jāņem vērā šādas atšķirības.

| 42. | Informācijas apmaiņa var būt mehānisms, lai atvieglotu kādas pret konkurenci vērstas prakses īstenošanu, piemēram, karteļa pieņemto lēmumu uzraudzību; ja informācijas apmaiņa tiek veikta kā palīgdarbība šādai pret konkurenci vērstai praksei, tā ir jānovērtē saistībā ar minētās prakses izvērtējumu. Informācijas apmaiņa var pati par sevi ietvert mērķi ierobežot konkurenci (40). Šie norādījumi neattiecas uz šāda veida informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

42.

Informācijas apmaiņa var būt mehānisms, lai atvieglotu kādas pret konkurenci vērstas prakses īstenošanu, piemēram, karteļa pieņemto lēmumu uzraudzību; ja informācijas apmaiņa tiek veikta kā palīgdarbība šādai pret konkurenci vērstai praksei, tā ir jānovērtē saistībā ar minētās prakses izvērtējumu. Informācijas apmaiņa var pati par sevi ietvert mērķi ierobežot konkurenci (40). Šie norādījumi neattiecas uz šāda veida informācijas apmaiņu.

| 43. | Tomēr informācijas apmaiņa pati par sevi var radīt EEZ līguma 53. panta pārkāpumu tās ietekmes dēļ. Šāda situācija rodas, ja informācijas apmaiņa samazina vai likvidē nenoteiktības aspektu attiecībā uz darbībām konkrētajā tirgū, kā rezultātā tiek ierobežota konkurence starp uzņēmumiem (41). Katram uzņēmējam ir patstāvīgi jānosaka politika, kuru tas plāno īstenot tirgū. Eiropas Kopienu Tiesa turklāt uzskatīja, ka līdz ar to uzņēmumiem nav atļauti tādi tieši vai netieši kontakti ar citiem uzņēmējiem, kas ietekmē kāda konkurenta rīcību vai atklāj šo uzņēmumu pašu (paredzēto) rīcību, ja šo kontaktu mērķis vai rezultāts ir ierobežot konkurenci, t. i., radīt tādus konkurences apstākļus, kas neatbilst attiecīgā tirgus normālajiem apstākļiem, ņemot vērā nodrošināto produktu vai pakalpojumu raksturu, uzņēmumu lielumu un skaitu un tirgus apjomu (42). Pretstatā tam koksnes celulozes tirgū Eiropas Kopienu Tiesa konstatēja, ka vienpusēji cenu ceturkšņa paziņojumi, ko ražotāji patstāvīgi sniedz lietotājiem, paši par sevi ir tāda rīcība tirgū, kas nemazina katra uzņēmuma nenoteiktību attiecībā uz tā konkurentu turpmāko attieksmi un tādējādi, nepastāvot iepriekšējai saskaņotai darbībai starp ražotājiem, paši par sevi nerada EK līguma 81. panta 1. punkta (tagad LESD 102. panta 1. punkts) pārkāpumu (43). |
| --- | --- |

43.

Tomēr informācijas apmaiņa pati par sevi var radīt EEZ līguma 53. panta pārkāpumu tās ietekmes dēļ. Šāda situācija rodas, ja informācijas apmaiņa samazina vai likvidē nenoteiktības aspektu attiecībā uz darbībām konkrētajā tirgū, kā rezultātā tiek ierobežota konkurence starp uzņēmumiem (41). Katram uzņēmējam ir patstāvīgi jānosaka politika, kuru tas plāno īstenot tirgū. Eiropas Kopienu Tiesa turklāt uzskatīja, ka līdz ar to uzņēmumiem nav atļauti tādi tieši vai netieši kontakti ar citiem uzņēmējiem, kas ietekmē kāda konkurenta rīcību vai atklāj šo uzņēmumu pašu (paredzēto) rīcību, ja šo kontaktu mērķis vai rezultāts ir ierobežot konkurenci, t. i., radīt tādus konkurences apstākļus, kas neatbilst attiecīgā tirgus normālajiem apstākļiem, ņemot vērā nodrošināto produktu vai pakalpojumu raksturu, uzņēmumu lielumu un skaitu un tirgus apjomu (42). Pretstatā tam koksnes celulozes tirgū Eiropas Kopienu Tiesa konstatēja, ka vienpusēji cenu ceturkšņa paziņojumi, ko ražotāji patstāvīgi sniedz lietotājiem, paši par sevi ir tāda rīcība tirgū, kas nemazina katra uzņēmuma nenoteiktību attiecībā uz tā konkurentu turpmāko attieksmi un tādējādi, nepastāvot iepriekšējai saskaņotai darbībai starp ražotājiem, paši par sevi nerada EK līguma 81. panta 1. punkta (tagad LESD 102. panta 1. punkts) pārkāpumu (43).

| 44. | Eiropas Kopienas tiesu judikatūra sniedz dažus vispārīgus norādījumus attiecībā uz informācijas apmaiņas iespējamās ietekmes izvērtēšanu. Eiropas Kopienu Tiesa ir konstatējusi, ka patiesos konkurences apstākļos pārredzamība var veicināt konkurences pastiprināšanos starp piegādātājiem (44). Tomēr ļoti koncentrētā oligopoliskā tirgū, kurā konkurence jau tā ir diezgan ierobežota, galvenajiem konkurentiem apmainoties ar precīzu informāciju par individuālo pārdošanu īsā laikposmā, lai izslēgtu no tirgus citus piegādātājus un patērētājus, šādas darbības var ievērojami pasliktināt starp piegādātājiem pastāvošo konkurenci. Šādos apstākļos, regulāri un bieži sniedzot informāciju par tirgus darbību, visiem konkurentiem periodiski tiek atklāts dažādu atsevišķu konkurējošo uzņēmumu stāvoklis tirgū un stratēģija (45). Eiropas Kopienu Tiesa arī ir konstatējusi, ka informācijas apmaiņas sistēma var radīt konkurences noteikumu pārkāpumu pat gadījumā, ja tirgus nav ļoti koncentrēts, jo vājinās uzņēmuma lēmumu pieņemšanas neatkarība, kas rodas turpmāko apspriežu ar konkurentiem izraisītā spiediena rezultātā (46). |
| --- | --- |

44.

Eiropas Kopienas tiesu judikatūra sniedz dažus vispārīgus norādījumus attiecībā uz informācijas apmaiņas iespējamās ietekmes izvērtēšanu. Eiropas Kopienu Tiesa ir konstatējusi, ka patiesos konkurences apstākļos pārredzamība var veicināt konkurences pastiprināšanos starp piegādātājiem (44). Tomēr ļoti koncentrētā oligopoliskā tirgū, kurā konkurence jau tā ir diezgan ierobežota, galvenajiem konkurentiem apmainoties ar precīzu informāciju par individuālo pārdošanu īsā laikposmā, lai izslēgtu no tirgus citus piegādātājus un patērētājus, šādas darbības var ievērojami pasliktināt starp piegādātājiem pastāvošo konkurenci. Šādos apstākļos, regulāri un bieži sniedzot informāciju par tirgus darbību, visiem konkurentiem periodiski tiek atklāts dažādu atsevišķu konkurējošo uzņēmumu stāvoklis tirgū un stratēģija (45). Eiropas Kopienu Tiesa arī ir konstatējusi, ka informācijas apmaiņas sistēma var radīt konkurences noteikumu pārkāpumu pat gadījumā, ja tirgus nav ļoti koncentrēts, jo vājinās uzņēmuma lēmumu pieņemšanas neatkarība, kas rodas turpmāko apspriežu ar konkurentiem izraisītā spiediena rezultātā (46).

| 45. | No iepriekš minētā izriet, ka informācijas apmaiņas reālā vai potenciālā ietekme ir jāizvērtē katrā konkrētā gadījumā, jo vērtējuma rezultāti ir atkarīgi no dažādu faktoru kombinācijas, turklāt katrs no tiem katrā konkrētajā situācijā ir atšķirīgs. Tā tirgus struktūra, kurā notiek informācijas apmaiņa, un informācijas apmaiņas raksturīgās iezīmes ir divi galvenie elementi, kurus izskata Iestāde, novērtējot informācijas apmaiņu. Novērtējumā jāņem vērā reālā vai potenciālā ietekme, kādu informācijas apmaiņa var radīt tirgū, salīdzinājumā ar konkurences situāciju, kāda būtu, ja nolīgums par informācijas apmaiņu nepastāvētu (47). Lai uz to attiektos EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi, apmaiņas ietekmei uz konkurences parametriem ir jābūt būtiski negatīvai (48). |
| --- | --- |

45.

No iepriekš minētā izriet, ka informācijas apmaiņas reālā vai potenciālā ietekme ir jāizvērtē katrā konkrētā gadījumā, jo vērtējuma rezultāti ir atkarīgi no dažādu faktoru kombinācijas, turklāt katrs no tiem katrā konkrētajā situācijā ir atšķirīgs. Tā tirgus struktūra, kurā notiek informācijas apmaiņa, un informācijas apmaiņas raksturīgās iezīmes ir divi galvenie elementi, kurus izskata Iestāde, novērtējot informācijas apmaiņu. Novērtējumā jāņem vērā reālā vai potenciālā ietekme, kādu informācijas apmaiņa var radīt tirgū, salīdzinājumā ar konkurences situāciju, kāda būtu, ja nolīgums par informācijas apmaiņu nepastāvētu (47). Lai uz to attiektos EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi, apmaiņas ietekmei uz konkurences parametriem ir jābūt būtiski negatīvai (48).

| 46. | Turpmāk sniegtie norādījumi galvenokārt attiecas uz konkurences ierobežojumu analīzi saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. punktu. Norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu ir atrodami 58. punktā minētajā vispārīgajā paziņojumā par šo tēmu (49). |
| --- | --- |

46.

Turpmāk sniegtie norādījumi galvenokārt attiecas uz konkurences ierobežojumu analīzi saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. punktu. Norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu ir atrodami 58. punktā minētajā vispārīgajā paziņojumā par šo tēmu (49).

3.2.2.   Tirgus struktūra

| 47. | Konkrēta tirgus koncentrācijas pakāpe un piedāvājuma un pieprasījuma struktūra ir galvenie parametri, kas jāņem vērā, izvērtējot, vai uz informācijas apmaiņu ir attiecināmi EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi (50). |
| --- | --- |

47.

Konkrēta tirgus koncentrācijas pakāpe un piedāvājuma un pieprasījuma struktūra ir galvenie parametri, kas jāņem vērā, izvērtējot, vai uz informācijas apmaiņu ir attiecināmi EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi (50).

| 48. | Koncentrācijas pakāpe ir īpaši svarīga, jo ierobežojošas sekas visbiežāk vērojamas un tās ilgāk saglabājas ļoti koncentrētos oligopoliskos tirgos nekā izkliedētos tirgos. Lielāka pārredzamība koncentrētā tirgū var nostiprināt uzņēmumu savstarpējo atkarību un mazināt konkurences intensitāti. |
| --- | --- |

48.

Koncentrācijas pakāpe ir īpaši svarīga, jo ierobežojošas sekas visbiežāk vērojamas un tās ilgāk saglabājas ļoti koncentrētos oligopoliskos tirgos nekā izkliedētos tirgos. Lielāka pārredzamība koncentrētā tirgū var nostiprināt uzņēmumu savstarpējo atkarību un mazināt konkurences intensitāti.

| 49. | Svarīga loma ir arī piedāvājuma un pieprasījuma struktūrai, jo īpaši konkurējošo uzņēmēju skaitam un to tirgus daļu simetrijai un stabilitātei, kā arī strukturālajām saiknēm starp konkurentiem (51). Iestāde var analizēt arī citus faktorus, piemēram, pakalpojumu viendabīgumu un tirgus vispārējo pārredzamību. |
| --- | --- |

49.

Svarīga loma ir arī piedāvājuma un pieprasījuma struktūrai, jo īpaši konkurējošo uzņēmēju skaitam un to tirgus daļu simetrijai un stabilitātei, kā arī strukturālajām saiknēm starp konkurentiem (51). Iestāde var analizēt arī citus faktorus, piemēram, pakalpojumu viendabīgumu un tirgus vispārējo pārredzamību.

3.2.3.   Apmainītās informācijas raksturīgās iezīmes

| 50. | EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi lielākā mērā attieksies uz apmaiņu starp konkurentiem ar komerciāli svarīgiem datiem, kuri attiecas uz konkurences parametriem, piemēram, uz cenu, jaudu vai izmaksām, nekā cita veida informācijas apmaiņa. Informācijas komerciālais nozīmīgums ir jāvērtē, ņemot vērā turpmāk izklāstītos kritērijus. |
| --- | --- |

50.

EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi lielākā mērā attieksies uz apmaiņu starp konkurentiem ar komerciāli svarīgiem datiem, kuri attiecas uz konkurences parametriem, piemēram, uz cenu, jaudu vai izmaksām, nekā cita veida informācijas apmaiņa. Informācijas komerciālais nozīmīgums ir jāvērtē, ņemot vērā turpmāk izklāstītos kritērijus.

| 51. | Publiski pieejamas informācijas apmaiņa principā nerada EEZ līguma 53. panta 1. punkta pārkāpumu (52). Tomēr ir svarīgi noteikt tirgus pārredzamības pakāpi un to, vai šī apmaiņa pastiprina informāciju, padarot to pieejamāku, un/vai apvieno publiski pieejamu informāciju ar citu informāciju. Iegūtā informācija var kļūt komerciāli svarīga un tās apmaiņa – par tādu, kas potenciāli var ierobežot konkurenci. |
| --- | --- |

51.

Publiski pieejamas informācijas apmaiņa principā nerada EEZ līguma 53. panta 1. punkta pārkāpumu (52). Tomēr ir svarīgi noteikt tirgus pārredzamības pakāpi un to, vai šī apmaiņa pastiprina informāciju, padarot to pieejamāku, un/vai apvieno publiski pieejamu informāciju ar citu informāciju. Iegūtā informācija var kļūt komerciāli svarīga un tās apmaiņa – par tādu, kas potenciāli var ierobežot konkurenci.

| 52. | Informācija var būt individuāla vai apkopota. Individuāli dati attiecas uz kādu konkrētu vai identificējamu uzņēmumu. Apkopoti dati ietver informāciju par pietiekamu skaitu neatkarīgu uzņēmumu, tā ka individuālu datu atpazīšana nav iespējama. EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi (53) lielākā mērā attieksies uz individuālas nekā apkopotas informācijas apmaiņu, uz kuru principā neattiecas EEZ līguma 53. panta 1. punkta darbības joma. Iestāde pievērsīs īpašu uzmanību apkopošanas līmenim. Tai ir jābūt tādai, lai informāciju nevarētu sadalīt, tādā veidā ļaujot uzņēmumiem tieši vai netieši noteikt savu konkurentu konkurētspējas stratēģiju. |
| --- | --- |

52.

Informācija var būt individuāla vai apkopota. Individuāli dati attiecas uz kādu konkrētu vai identificējamu uzņēmumu. Apkopoti dati ietver informāciju par pietiekamu skaitu neatkarīgu uzņēmumu, tā ka individuālu datu atpazīšana nav iespējama. EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi (53) lielākā mērā attieksies uz individuālas nekā apkopotas informācijas apmaiņu, uz kuru principā neattiecas EEZ līguma 53. panta 1. punkta darbības joma. Iestāde pievērsīs īpašu uzmanību apkopošanas līmenim. Tai ir jābūt tādai, lai informāciju nevarētu sadalīt, tādā veidā ļaujot uzņēmumiem tieši vai netieši noteikt savu konkurentu konkurētspējas stratēģiju.

| 53. | Tomēr līnijpārvadājumu nozarē ir piesardzīgi jāvērtē apmaiņa ar jaudu prognozēm, pat ja tās ir apkopotā veidā, jo īpaši, ja tā tiek veikta koncentrēta tirgus apstākļos. Līnijpārvadājumu tirgos dati par jaudām ir galvenais parametrs konkurējošu darbību veikšanai, un tie tieši ietekmē cenas. Apmaiņā ar apkopotām jaudu prognozēm, kur ir norādīts, kāda veida tirdzniecībā jaudas tiks izmantotas, var samazināt konkurenci tādā apmērā, ka vairāki vai visi pārvadātāji var pieņemt kopīgu rīcības politiku un sniegt pakalpojumus par cenu, kas pārsniedz konkurētspējīgu cenu. Turklāt pastāv apkopoto datu sadalīšanas risks, jo tos var apvienot ar līnijpārvadātāju individuālajiem paziņojumiem. Tas ļautu uzņēmumiem identificēt konkurentu stāvokli tirgū un tirgus stratēģiju. |
| --- | --- |

53.

Tomēr līnijpārvadājumu nozarē ir piesardzīgi jāvērtē apmaiņa ar jaudu prognozēm, pat ja tās ir apkopotā veidā, jo īpaši, ja tā tiek veikta koncentrēta tirgus apstākļos. Līnijpārvadājumu tirgos dati par jaudām ir galvenais parametrs konkurējošu darbību veikšanai, un tie tieši ietekmē cenas. Apmaiņā ar apkopotām jaudu prognozēm, kur ir norādīts, kāda veida tirdzniecībā jaudas tiks izmantotas, var samazināt konkurenci tādā apmērā, ka vairāki vai visi pārvadātāji var pieņemt kopīgu rīcības politiku un sniegt pakalpojumus par cenu, kas pārsniedz konkurētspējīgu cenu. Turklāt pastāv apkopoto datu sadalīšanas risks, jo tos var apvienot ar līnijpārvadātāju individuālajiem paziņojumiem. Tas ļautu uzņēmumiem identificēt konkurentu stāvokli tirgū un tirgus stratēģiju.

| 54. | Svarīgi faktori ir arī datu vecums un periods, uz kuru tie attiecas. Dati var būt vēsturiski, pašreizēji vai nākotnes dati. EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumus parasti neattiecina uz vēsturisku datu apmaiņu, jo tā nevar reāli ietekmēt uzņēmumu turpmāko rīcību. Iepriekšējās lietās Komisija par vēsturisku uzskatīja tādu informāciju, kas ir vecāka par vienu gadu (54), bet informāciju, kas jaunāka par vienu gadu, uzskatīja par aktuālu (55). Tas, vai informācija būtu uzskatāma par vēsturisku vai pašreizēju, būtu jāizvērtē ar zināmu elastību, ņemot vērā datu novecošanas apmērus konkrētajā tirgū. Ja dati ir apkopoti, tos var uzskatīt par vēsturiskiem pēc īsāka laikposma nekā tad, ja dati ir individuāli. Tāpat ir maz ticams, ka apmaiņa ar pašreizējiem tilpuma un jaudas datiem varētu ierobežot konkurenci, ja šie dati ir apkopoti attiecīgā pakāpē, tā lai ne tieši, ne netieši nevarētu identificēt atsevišķu kuģniecību vai pārvadātāju datus. Nākotnes dati attiecas uz uzņēmuma viedokli par to, kā attīstīsies tirgus, vai uz stratēģiju, ko uzņēmums plāno īstenot tirgū. Nākotnes datu apmaiņai ir īpaši lielas iespējas kļūt problemātiskai, īpaši, ja tā attiecas uz cenām vai jaudu. Tā var atklāt uzņēmējdarbības stratēģiju, kuru uzņēmums plāno īstenot tirgū. Šādā veidā datu apmaiņa var būtiski samazināt sāncensību starp datu apmaiņā iesaistītajām pusēm, tādējādi radot potenciālus konkurences ierobežojumus. |
| --- | --- |

54.

Svarīgi faktori ir arī datu vecums un periods, uz kuru tie attiecas. Dati var būt vēsturiski, pašreizēji vai nākotnes dati. EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumus parasti neattiecina uz vēsturisku datu apmaiņu, jo tā nevar reāli ietekmēt uzņēmumu turpmāko rīcību. Iepriekšējās lietās Komisija par vēsturisku uzskatīja tādu informāciju, kas ir vecāka par vienu gadu (54), bet informāciju, kas jaunāka par vienu gadu, uzskatīja par aktuālu (55). Tas, vai informācija būtu uzskatāma par vēsturisku vai pašreizēju, būtu jāizvērtē ar zināmu elastību, ņemot vērā datu novecošanas apmērus konkrētajā tirgū. Ja dati ir apkopoti, tos var uzskatīt par vēsturiskiem pēc īsāka laikposma nekā tad, ja dati ir individuāli. Tāpat ir maz ticams, ka apmaiņa ar pašreizējiem tilpuma un jaudas datiem varētu ierobežot konkurenci, ja šie dati ir apkopoti attiecīgā pakāpē, tā lai ne tieši, ne netieši nevarētu identificēt atsevišķu kuģniecību vai pārvadātāju datus. Nākotnes dati attiecas uz uzņēmuma viedokli par to, kā attīstīsies tirgus, vai uz stratēģiju, ko uzņēmums plāno īstenot tirgū. Nākotnes datu apmaiņai ir īpaši lielas iespējas kļūt problemātiskai, īpaši, ja tā attiecas uz cenām vai jaudu. Tā var atklāt uzņēmējdarbības stratēģiju, kuru uzņēmums plāno īstenot tirgū. Šādā veidā datu apmaiņa var būtiski samazināt sāncensību starp datu apmaiņā iesaistītajām pusēm, tādējādi radot potenciālus konkurences ierobežojumus.

| 55. | Jāņem vērā arī datu apmaiņas biežums. Jo biežāk notiek datu apmaiņa, jo ātrāk konkurenti var reaģēt. Tas atvieglo atbildes pasākumus un tādējādi vājina stimulu uzsākt konkurējošas darbības tirgū. Var tikt ierobežota tā sauktā slēptā konkurence. |
| --- | --- |

55.

Jāņem vērā arī datu apmaiņas biežums. Jo biežāk notiek datu apmaiņa, jo ātrāk konkurenti var reaģēt. Tas atvieglo atbildes pasākumus un tādējādi vājina stimulu uzsākt konkurējošas darbības tirgū. Var tikt ierobežota tā sauktā slēptā konkurence.

| 56. | Jāizskata arī, kā dati tiek publiskoti, lai novērtētu, kāda tam varētu būt ietekme uz tirgu(-iem). Jo vairāk informācijas sniedz klientiem, jo mazāka ir iespēja, ka tas radīs problēmas. Un otrādi – ja tirgus pārredzamība tiek uzlabota vienīgi piegādātāju labā, tas var atņemt klientiem iespēju gūt priekšrocības no palielinātas “slēptās konkurences”. |
| --- | --- |

56.

Jāizskata arī, kā dati tiek publiskoti, lai novērtētu, kāda tam varētu būt ietekme uz tirgu(-iem). Jo vairāk informācijas sniedz klientiem, jo mazāka ir iespēja, ka tas radīs problēmas. Un otrādi – ja tirgus pārredzamība tiek uzlabota vienīgi piegādātāju labā, tas var atņemt klientiem iespēju gūt priekšrocības no palielinātas “slēptās konkurences”.

| 57. | Līnijpārvadājumu nozarē cenu indeksus izmanto, lai atspoguļotu vidējās cenu svārstības jūras konteineru pārvadājumiem. Ir maz ticams, ka cenu indekss, ko nosaka pēc apkopotiem datiem par cenām, varētu būt EEZ līguma 53. panta 1. punkta pārkāpums, ja apkopošanas pakāpe ir tāda, ka informāciju nevar sadalīt, ļaujot uzņēmumiem tieši vai netieši noteikt savu konkurentu stratēģiju. Ja cenu indekss samazina vai likvidē nenoteiktības pakāpi attiecībā uz tirgus darbību, tā rezultātā ierobežojot konkurenci starp uzņēmumiem, tas ir EEZ līguma 53. panta 1. punkta pārkāpums. Novērtējot cenu indeksa iespējamo ietekmi attiecīgajā konkrētajā tirgū, jāņem vērā šādu datu apkopošanas pakāpe un to vēsturiskais vai pašreizējais statuss, kā arī tas, cik bieži šo cenu indeksu publicē. Principā ir svarīgi arī novērtēt visus atsevišķos informācijas apmaiņas shēmas elementus kopumā, lai ņemtu vērā potenciālo mijiedarbību, piemēram, starp jaudas un tilpuma datu apmaiņu, no vienas puses, un cenu indeksu, no otras puses. |
| --- | --- |

57.

Līnijpārvadājumu nozarē cenu indeksus izmanto, lai atspoguļotu vidējās cenu svārstības jūras konteineru pārvadājumiem. Ir maz ticams, ka cenu indekss, ko nosaka pēc apkopotiem datiem par cenām, varētu būt EEZ līguma 53. panta 1. punkta pārkāpums, ja apkopošanas pakāpe ir tāda, ka informāciju nevar sadalīt, ļaujot uzņēmumiem tieši vai netieši noteikt savu konkurentu stratēģiju. Ja cenu indekss samazina vai likvidē nenoteiktības pakāpi attiecībā uz tirgus darbību, tā rezultātā ierobežojot konkurenci starp uzņēmumiem, tas ir EEZ līguma 53. panta 1. punkta pārkāpums. Novērtējot cenu indeksa iespējamo ietekmi attiecīgajā konkrētajā tirgū, jāņem vērā šādu datu apkopošanas pakāpe un to vēsturiskais vai pašreizējais statuss, kā arī tas, cik bieži šo cenu indeksu publicē. Principā ir svarīgi arī novērtēt visus atsevišķos informācijas apmaiņas shēmas elementus kopumā, lai ņemtu vērā potenciālo mijiedarbību, piemēram, starp jaudas un tilpuma datu apmaiņu, no vienas puses, un cenu indeksu, no otras puses.

| 58. | Tādas informācijas apmaiņa starp pārvadātājiem, kas samazina konkurenci, tomēr var palielināt efektivitāti, piemēram, veicinot ieguldījumu labāku plānošanu un efektīvāku jaudas izmantošanu. Minētajai efektivitātei jābūt pamatotai un jānonāk pie klientiem, un tā jāvērtē, pretnostatot konkurenci traucējošajai ietekmei, ko rada informācijas apmaiņa EEZ līguma 53. panta 3. punkta kontekstā. Šajā saistībā ir svarīgi ņemt vērā to, ka vienā no EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumiem paredzēts, ka patērētājiem jāsaņem pienācīga daļa no ierobežojoša nolīguma radītajiem ieguvumiem. Ja ir izpildīti visi četri kumulatīvie nosacījumi, kas minēti EEZ līguma 53. panta 3. punktā, EEZ līguma 53. panta 1. punktā minētais aizliegums netiek piemērots (56). |
| --- | --- |

58.

Tādas informācijas apmaiņa starp pārvadātājiem, kas samazina konkurenci, tomēr var palielināt efektivitāti, piemēram, veicinot ieguldījumu labāku plānošanu un efektīvāku jaudas izmantošanu. Minētajai efektivitātei jābūt pamatotai un jānonāk pie klientiem, un tā jāvērtē, pretnostatot konkurenci traucējošajai ietekmei, ko rada informācijas apmaiņa EEZ līguma 53. panta 3. punkta kontekstā. Šajā saistībā ir svarīgi ņemt vērā to, ka vienā no EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumiem paredzēts, ka patērētājiem jāsaņem pienācīga daļa no ierobežojoša nolīguma radītajiem ieguvumiem. Ja ir izpildīti visi četri kumulatīvie nosacījumi, kas minēti EEZ līguma 53. panta 3. punktā, EEZ līguma 53. panta 1. punktā minētais aizliegums netiek piemērots (56).

3.2.4.   Tirdzniecības apvienības

| 59. | Līnijpārvadājumu nozarē, tāpat kā jebkurā citā nozarē, apspriešana un informācijas apmaiņa var notikt tirdzniecības apvienībā ar nosacījumu, ka apvienība netiek izmantota a) par forumu karteļu sanāksmēm (57), b) par struktūru, kas izdod pret konkurenci vērstus lēmumus un ieteikumus tās locekļiem (58), vai c) par līdzekli informācijas apmaiņai, kas samazina vai likvidē nenoteiktības pakāpi attiecībā uz tirgus darbību, tā rezultātā ierobežojot konkurenci starp uzņēmumiem, jo netiek izpildīti EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumi (59). Tā būtu nodalāma no apspriedēm, kas likumīgi notiek nozares apvienības ietvaros, piemēram, par tehniskiem un vides standartiem. |
| --- | --- |

59.

Līnijpārvadājumu nozarē, tāpat kā jebkurā citā nozarē, apspriešana un informācijas apmaiņa var notikt tirdzniecības apvienībā ar nosacījumu, ka apvienība netiek izmantota a) par forumu karteļu sanāksmēm (57), b) par struktūru, kas izdod pret konkurenci vērstus lēmumus un ieteikumus tās locekļiem (58), vai c) par līdzekli informācijas apmaiņai, kas samazina vai likvidē nenoteiktības pakāpi attiecībā uz tirgus darbību, tā rezultātā ierobežojot konkurenci starp uzņēmumiem, jo netiek izpildīti EEZ līguma 53. panta 3. punkta nosacījumi (59). Tā būtu nodalāma no apspriedēm, kas likumīgi notiek nozares apvienības ietvaros, piemēram, par tehniskiem un vides standartiem.

3.3.   Pūlu nolīgumi līgumreisu pārvadājumu jomā

| 60. | Visbiežāk sastopamais horizontālās sadarbības veids līgumreisu pārvadājumu nozarē ir kuģošanas pūls. Šāda veida pūlam nav universāla modeļa. Tomēr ir vērojamas dažas iezīmes, kas kopīgas lielākajai daļai pūlu dažādos tirgus segmentos un kuras ir raksturotas turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

60.

Visbiežāk sastopamais horizontālās sadarbības veids līgumreisu pārvadājumu nozarē ir kuģošanas pūls. Šāda veida pūlam nav universāla modeļa. Tomēr ir vērojamas dažas iezīmes, kas kopīgas lielākajai daļai pūlu dažādos tirgus segmentos un kuras ir raksturotas turpmāk tekstā.

| 61. | Standartveida kuģošanas pūlā ir apvienoti vairāki vienādi kuģi (60), kas pieder dažādiem īpašniekiem, bet kuru darbību vada vienota administrācija. Pūla vadītājs parasti atbild par komerciālo vadību (piemēram, kopīgiem reklāmas pasākumiem (61), pārrunām par fraktēšanas likmēm, ienākumu un reisu izmaksu centralizēšanu) (62) un komercdarbību (kuģu pārvietošanās plānošana un norādījumu došana kuģiem, aģentu iecelšana ostās, klientu informēšana, fraktēšanas rēķinu izsniegšana, bunkurošanas pasūtīšana, kuģu peļņas apkopošana un tās sadale saskaņā ar iepriekš noteiktu vērtēšanas sistēmu utt.). Pūla vadītājs bieži vien darbojas vispārējas izpildkomitejas pārraudzībā, kas pārstāv kuģu īpašniekus. Par kuģu tehnisko ekspluatāciju parasti ir atbildīgi to īpašnieki (drošība, apkalpe, remonts, apkope u. c.). Lai gan savus pakalpojumus pūla dalībnieki pārdod kopīgi, pakalpojumu sniegšanu bieži vien nodrošina katrs pūla dalībnieks atsevišķi. |
| --- | --- |

61.

Standartveida kuģošanas pūlā ir apvienoti vairāki vienādi kuģi (60), kas pieder dažādiem īpašniekiem, bet kuru darbību vada vienota administrācija. Pūla vadītājs parasti atbild par komerciālo vadību (piemēram, kopīgiem reklāmas pasākumiem (61), pārrunām par fraktēšanas likmēm, ienākumu un reisu izmaksu centralizēšanu) (62) un komercdarbību (kuģu pārvietošanās plānošana un norādījumu došana kuģiem, aģentu iecelšana ostās, klientu informēšana, fraktēšanas rēķinu izsniegšana, bunkurošanas pasūtīšana, kuģu peļņas apkopošana un tās sadale saskaņā ar iepriekš noteiktu vērtēšanas sistēmu utt.). Pūla vadītājs bieži vien darbojas vispārējas izpildkomitejas pārraudzībā, kas pārstāv kuģu īpašniekus. Par kuģu tehnisko ekspluatāciju parasti ir atbildīgi to īpašnieki (drošība, apkalpe, remonts, apkope u. c.). Lai gan savus pakalpojumus pūla dalībnieki pārdod kopīgi, pakalpojumu sniegšanu bieži vien nodrošina katrs pūla dalībnieks atsevišķi.

| 62. | No šā apraksta izriet, ka standartveida kuģošanas pūla galvenā iezīme ir kopīga pārdošana, kas saistīta ar dažām kopīgas ražošanas iezīmēm. Tādēļ ir piemērojami norādījumi gan par kopīgo pārdošanu kā kopīga komercializācijas nolīguma variantu, gan arī par kopīgo ražošanu, kas sniegti Iestādes norādījumos par EEZ līguma 53. panta piemērošanu horizontālās sadarbības nolīgumiem (63). Ņemot vērā pūlu raksturīgo iezīmju daudzveidību, katrs pūls ir jāanalizē atsevišķi, lai, ņemot vērā tā nozīmīgumu (64), noteiktu, vai attiecībā uz to ir piemērojami EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi un – pozitīvas atbildes gadījumā –, vai tas atbilst četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, kas paredzēti EEZ līguma 53. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

62.

No šā apraksta izriet, ka standartveida kuģošanas pūla galvenā iezīme ir kopīga pārdošana, kas saistīta ar dažām kopīgas ražošanas iezīmēm. Tādēļ ir piemērojami norādījumi gan par kopīgo pārdošanu kā kopīga komercializācijas nolīguma variantu, gan arī par kopīgo ražošanu, kas sniegti Iestādes norādījumos par EEZ līguma 53. panta piemērošanu horizontālās sadarbības nolīgumiem (63). Ņemot vērā pūlu raksturīgo iezīmju daudzveidību, katrs pūls ir jāanalizē atsevišķi, lai, ņemot vērā tā nozīmīgumu (64), noteiktu, vai attiecībā uz to ir piemērojami EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi un – pozitīvas atbildes gadījumā –, vai tas atbilst četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, kas paredzēti EEZ līguma 53. panta 3. punktā.

| 63. | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006 ieviestās izmaiņas tieši neietekmē pūlus, kas ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (65) darbības jomā, jo tie ir izveidoti kā kopuzņēmumi, kas ilgtermiņā īsteno neatkarīgas saimnieciskas vienības funkcijas (tā saucamie “pilnfunkciju” kopuzņēmumi – skatīt 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004), un šajos norādījumos tie netiek apskatīti. Norādījumi par pilnfunkcionalitāti atrodami inter alia Komisijas konsolidētajā paziņojumā par jurisdikciju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (66). Ciktāl šādu pūlu mērķis vai to darbības rezultāts ir pūlu veidojušo uzņēmumu konkurējošas uzvedības koordinēšana, šī koordinēšana ir jāvērtē saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. un 3. punktu, lai noteiktu, vai šāda darbība ir saderīga ar EEZ līguma darbību (67). |
| --- | --- |

63.

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1419/2006 ieviestās izmaiņas tieši neietekmē pūlus, kas ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (65) darbības jomā, jo tie ir izveidoti kā kopuzņēmumi, kas ilgtermiņā īsteno neatkarīgas saimnieciskas vienības funkcijas (tā saucamie “pilnfunkciju” kopuzņēmumi – skatīt 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004), un šajos norādījumos tie netiek apskatīti. Norādījumi par pilnfunkcionalitāti atrodami inter alia Komisijas konsolidētajā paziņojumā par jurisdikciju saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (66). Ciktāl šādu pūlu mērķis vai to darbības rezultāts ir pūlu veidojušo uzņēmumu konkurējošas uzvedības koordinēšana, šī koordinēšana ir jāvērtē saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. un 3. punktu, lai noteiktu, vai šāda darbība ir saderīga ar EEZ līguma darbību (67).

3.3.1.   Pūli, kuriem nepiemēro EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumus

| 64. | EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi nav attiecināmi uz pūla nolīgumiem, ja pūla dalībnieki nav reāli vai potenciāli konkurenti. Tas, piemēram, attiecas uz gadījumu, kad divi vai vairāki kuģu īpašnieki izveido kuģošanas pūlu, kura nolūks ir iesniegt piedāvājumus konkursos un izpildīt tādus fraktēšanas nolīgumus, kurus tie katrs atsevišķi nevarētu sekmīgi iegūt vai īstenot. Šis secinājums ir spēkā arī gadījumos, kad minētie pūli laiku pa laikam pārvadā citas kravas, kas ir neliela daļa no kopējā apjoma. |
| --- | --- |

64.

EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi nav attiecināmi uz pūla nolīgumiem, ja pūla dalībnieki nav reāli vai potenciāli konkurenti. Tas, piemēram, attiecas uz gadījumu, kad divi vai vairāki kuģu īpašnieki izveido kuģošanas pūlu, kura nolūks ir iesniegt piedāvājumus konkursos un izpildīt tādus fraktēšanas nolīgumus, kurus tie katrs atsevišķi nevarētu sekmīgi iegūt vai īstenot. Šis secinājums ir spēkā arī gadījumos, kad minētie pūli laiku pa laikam pārvadā citas kravas, kas ir neliela daļa no kopējā apjoma.

| 65. | Pūliem, kuru darbība neietekmē attiecīgos konkurences parametrus, jo tie ir mazāk svarīgi un/vai būtiski neietekmē tirdzniecību starp EEZ valstīm (68), nepiemēro EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumus. Uz pūlu tomēr neattiecas Iestādes paziņojuma par mazāk svarīgiem nolīgumiem darbības joma, ja tā saistīta ar cenu noteikšanu, tostarp kopīgu pārdošanu. |
| --- | --- |

65.

Pūliem, kuru darbība neietekmē attiecīgos konkurences parametrus, jo tie ir mazāk svarīgi un/vai būtiski neietekmē tirdzniecību starp EEZ valstīm (68), nepiemēro EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumus. Uz pūlu tomēr neattiecas Iestādes paziņojuma par mazāk svarīgiem nolīgumiem darbības joma, ja tā saistīta ar cenu noteikšanu, tostarp kopīgu pārdošanu.

3.3.2.   Pūli, kuriem parasti piemēro EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumus

| 66. | To pūlu nolīgumu mērķis un rezultāts, kas noslēgti starp konkurentiem vienīgi par kopīgu pārdošanu, parasti ir šo konkurentu cenu noteikšanas politikas saskaņošana (69). |
| --- | --- |

66.

To pūlu nolīgumu mērķis un rezultāts, kas noslēgti starp konkurentiem vienīgi par kopīgu pārdošanu, parasti ir šo konkurentu cenu noteikšanas politikas saskaņošana (69).

3.3.3.   Pūli, kuriem var piemērot EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumus

| 67. | Ja pūla mērķis nav ierobežot konkurenci, ir jāveic analīze par tā ietekmi uz attiecīgo tirgu. Nolīgums ir EEZ līguma 53. panta 1. punkta darbības jomā, ja ir iespējams, ka tas var būtiski nelabvēlīgi ietekmēt tādus konkurences parametrus tirgū kā cenas, produkcija, pakalpojumu daudzveidīgums, pakalpojumu kvalitāte un inovācija. Nolīgumiem ir šāda ietekme, ja tie ievērojami samazina konkurenci starp līgumslēdzējām pusēm vai starp tām un trešām personām (70). |
| --- | --- |

67.

Ja pūla mērķis nav ierobežot konkurenci, ir jāveic analīze par tā ietekmi uz attiecīgo tirgu. Nolīgums ir EEZ līguma 53. panta 1. punkta darbības jomā, ja ir iespējams, ka tas var būtiski nelabvēlīgi ietekmēt tādus konkurences parametrus tirgū kā cenas, produkcija, pakalpojumu daudzveidīgums, pakalpojumu kvalitāte un inovācija. Nolīgumiem ir šāda ietekme, ja tie ievērojami samazina konkurenci starp līgumslēdzējām pusēm vai starp tām un trešām personām (70).

| 68. | Daži līgumreisu pārvadājumu pūli nav saistīti ar kopīgu pārdošanu, bet, neraugoties uz to, ietver konkurences parametru zināmu koordināciju (piemēram, kopīgu grafiku sagatavošana vai kopīgi iepirkumi). Uz šādiem gadījumiem EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi attiecas vienīgi tad, ja nolīguma pusēm ir zināma ietekme tirgū (71). |
| --- | --- |

68.

Daži līgumreisu pārvadājumu pūli nav saistīti ar kopīgu pārdošanu, bet, neraugoties uz to, ietver konkurences parametru zināmu koordināciju (piemēram, kopīgu grafiku sagatavošana vai kopīgi iepirkumi). Uz šādiem gadījumiem EEZ līguma 53. panta 1. punkta noteikumi attiecas vienīgi tad, ja nolīguma pusēm ir zināma ietekme tirgū (71).

| 69. | Pūla spēja būtiski nelabvēlīgi ietekmēt tirgu ir atkarīga no ekonomiskā konteksta, ņemot vērā pušu apvienoto ietekmi tirgū un nolīguma raksturu, un pušu ietekmi tirgū kopā ar citiem konkrētā tirgus strukturālajiem faktoriem. Tāpat ir jānovērtē, vai pūla nolīgums ietekmē pušu rīcību blakus esošajos tirgos, kas ir cieši saistīti ar tirgu, ko tieši ietekmē sadarbība (72). Tādi gadījumi var būt, piemēram, ja pūla tirgus ir mežsaimniecības produktu pārvadājumi ar specializētiem konteinertipa kuģiem (A tirgus) un ja pūla dalībnieki izmanto kuģus arī sauso kravu tirgū (B tirgus). |
| --- | --- |

69.

Pūla spēja būtiski nelabvēlīgi ietekmēt tirgu ir atkarīga no ekonomiskā konteksta, ņemot vērā pušu apvienoto ietekmi tirgū un nolīguma raksturu, un pušu ietekmi tirgū kopā ar citiem konkrētā tirgus strukturālajiem faktoriem. Tāpat ir jānovērtē, vai pūla nolīgums ietekmē pušu rīcību blakus esošajos tirgos, kas ir cieši saistīti ar tirgu, ko tieši ietekmē sadarbība (72). Tādi gadījumi var būt, piemēram, ja pūla tirgus ir mežsaimniecības produktu pārvadājumi ar specializētiem konteinertipa kuģiem (A tirgus) un ja pūla dalībnieki izmanto kuģus arī sauso kravu tirgū (B tirgus).

| 70. | Attiecībā uz strukturālajiem faktoriem konkrētajā tirgū – ja pūlam ir neliela tirgus daļa, ir maz ticams, ka tas var izraisīt konkurenci ierobežojošu ietekmi. Lai novērtētu konkrēta pūla ietekmi konkrētajā tirgū, kā papildu faktori ir jāņem vērā tirgus koncentrācija, konkurentu stāvoklis un skaits, tirgus daļas stabilitāte laika gaitā, līdzdalība vairākos pūlu nolīgumos, šķēršļi ienākšanai tirgū un ienākšanas iespējamība, tirgus pārredzamība, transporta lietotāju pirktspējas kompensēšana un pakalpojumu raksturs (piemēram, viendabīgi vai diferencēti pakalpojumi). |
| --- | --- |

70.

Attiecībā uz strukturālajiem faktoriem konkrētajā tirgū – ja pūlam ir neliela tirgus daļa, ir maz ticams, ka tas var izraisīt konkurenci ierobežojošu ietekmi. Lai novērtētu konkrēta pūla ietekmi konkrētajā tirgū, kā papildu faktori ir jāņem vērā tirgus koncentrācija, konkurentu stāvoklis un skaits, tirgus daļas stabilitāte laika gaitā, līdzdalība vairākos pūlu nolīgumos, šķēršļi ienākšanai tirgū un ienākšanas iespējamība, tirgus pārredzamība, transporta lietotāju pirktspējas kompensēšana un pakalpojumu raksturs (piemēram, viendabīgi vai diferencēti pakalpojumi).

| 71. | Attiecībā uz nolīguma būtību ir jāapsver nosacījumi, kas ietekmē pūla vai tā dalībnieku konkurējošo uzvedību tirgū, piemēram, nosacījumi, kas aizliedz dalībniekiem darboties tajā pašā tirgū ārpus pūla (konkurences aizliegumi), pārtraukumi un uzteikuma termiņi (izstāšanās nosacījumi), un apmaiņa ar komerciāli svarīgu informāciju. Jāņem vērā arī visas saites pūlu starpā – gan vadības un dalībnieku, gan izmaksu un ieņēmumu sadales ziņā. |
| --- | --- |

71.

Attiecībā uz nolīguma būtību ir jāapsver nosacījumi, kas ietekmē pūla vai tā dalībnieku konkurējošo uzvedību tirgū, piemēram, nosacījumi, kas aizliedz dalībniekiem darboties tajā pašā tirgū ārpus pūla (konkurences aizliegumi), pārtraukumi un uzteikuma termiņi (izstāšanās nosacījumi), un apmaiņa ar komerciāli svarīgu informāciju. Jāņem vērā arī visas saites pūlu starpā – gan vadības un dalībnieku, gan izmaksu un ieņēmumu sadales ziņā.

3.3.4.   EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērojamība

| 72. | Ja pūli ir EEZ līguma 53. panta 1. punkta darbības jomā, iesaistītajiem uzņēmumiem ir jānodrošina, lai tie atbilstu EEZ līguma 53. panta 3. punktā norādītajiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem (73). EEZ līguma 53. panta 3. punkts a priori no tā darbības jomas neizslēdz dažu veidu nolīgumus. Principā izņēmuma noteikums attiecas uz visiem ierobežojošiem nolīgumiem, kas atbilst EEZ līguma 53. panta 3. punkta četriem nosacījumiem. Šajā analīzē ietverta slīdoša skala. Jo lielāks ir konkurences ierobežojums saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. punktu, jo lielākai jābūt efektivitātei un priekšrocībām patērētājiem. |
| --- | --- |

72.

Ja pūli ir EEZ līguma 53. panta 1. punkta darbības jomā, iesaistītajiem uzņēmumiem ir jānodrošina, lai tie atbilstu EEZ līguma 53. panta 3. punktā norādītajiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem (73). EEZ līguma 53. panta 3. punkts a priori no tā darbības jomas neizslēdz dažu veidu nolīgumus. Principā izņēmuma noteikums attiecas uz visiem ierobežojošiem nolīgumiem, kas atbilst EEZ līguma 53. panta 3. punkta četriem nosacījumiem. Šajā analīzē ietverta slīdoša skala. Jo lielāks ir konkurences ierobežojums saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. punktu, jo lielākai jābūt efektivitātei un priekšrocībām patērētājiem.

| 73. | Pūlā iesaistītajiem uzņēmumiem ir jāpierāda, ka pūls uzlabo transporta pakalpojumus vai veicina tehnisko vai ekonomisko attīstību efektivitātes pieauguma veidā. Radītā efektivitāte nedrīkst būt uz to izmaksu ietaupījuma rēķina, kas ir konkurences mazināšanas sastāvdaļa; šai efektivitātei jābūt saimniecisko darbību integrācijas radītai. |
| --- | --- |

73.

Pūlā iesaistītajiem uzņēmumiem ir jāpierāda, ka pūls uzlabo transporta pakalpojumus vai veicina tehnisko vai ekonomisko attīstību efektivitātes pieauguma veidā. Radītā efektivitāte nedrīkst būt uz to izmaksu ietaupījuma rēķina, kas ir konkurences mazināšanas sastāvdaļa; šai efektivitātei jābūt saimniecisko darbību integrācijas radītai.

| 74. | Pūlu efektivitātes pieaugumu var radīt, piemēram, labāki izmantošanas rādītāji un apjomradīti ietaupījumi. Līgumreisu pārvadājumu pūli parasti kopīgi plāno kuģu pārvietošanos, lai ģeogrāfiski izvērstu savu floti. Izvēršot kuģus, var samazināt balasta reisu skaitu, kas var palielināt pūla jaudas kopējo izmantošanu, rezultātā dodot apjomradītu ietaupījumu. |
| --- | --- |

74.

Pūlu efektivitātes pieaugumu var radīt, piemēram, labāki izmantošanas rādītāji un apjomradīti ietaupījumi. Līgumreisu pārvadājumu pūli parasti kopīgi plāno kuģu pārvietošanos, lai ģeogrāfiski izvērstu savu floti. Izvēršot kuģus, var samazināt balasta reisu skaitu, kas var palielināt pūla jaudas kopējo izmantošanu, rezultātā dodot apjomradītu ietaupījumu.

| 75. | Patērētājiem ir jāsaņem pienācīga daļa no radītās efektivitātes. Saskaņā ar EEZ līguma īguma 53. panta 3. punktu ir jāņem vērā labvēlīgā ietekme uz visiem patērētājiem konkrētajā tirgū, nevis uz katru atsevišķo patērētāju (74). Priekšrocībām ir vismaz jākompensē patērētājiem reālā vai potenciālā negatīvā ietekme, ko tiem radījis konkurences ierobežojums saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. punktu (75). Lai novērtētu priekšrocību iespējamību, šajā saistībā ir jāņem vērā arī līgumreisu pārvadājumu tirgu struktūra un pieprasījuma elastīgums. |
| --- | --- |

75.

Patērētājiem ir jāsaņem pienācīga daļa no radītās efektivitātes. Saskaņā ar EEZ līguma īguma 53. panta 3. punktu ir jāņem vērā labvēlīgā ietekme uz visiem patērētājiem konkrētajā tirgū, nevis uz katru atsevišķo patērētāju (74). Priekšrocībām ir vismaz jākompensē patērētājiem reālā vai potenciālā negatīvā ietekme, ko tiem radījis konkurences ierobežojums saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. punktu (75). Lai novērtētu priekšrocību iespējamību, šajā saistībā ir jāņem vērā arī līgumreisu pārvadājumu tirgu struktūra un pieprasījuma elastīgums.

| 76. | Pūls nedrīkst uzspiest ierobežojumus, kuri nav obligāti vajadzīgi, lai sasniegtu efektivitāti. Šajā saistībā ir nepieciešams pārbaudīt, vai puses būtu sasniegušas efektivitāti saviem spēkiem. Šajā vērtējumā inter alia jāņem vērā, kāds ir minimālais efektivitātes līmenis, lai sniegtu dažādu veidu pakalpojumus līgumreisu pārvadājumu tirgū. Turklāt ierobežojošiem nosacījumiem, kas iekļauti pūla nolīgumā, ir jābūt pamatoti vajadzīgiem, lai sasniegtu apgalvoto efektivitāti. Ierobežojuši nosacījumi var būt pamatoti ilgākā laikposmā vai visā pūla dzīves ciklā, vai arī vienīgi pārejas posmā. |
| --- | --- |

76.

Pūls nedrīkst uzspiest ierobežojumus, kuri nav obligāti vajadzīgi, lai sasniegtu efektivitāti. Šajā saistībā ir nepieciešams pārbaudīt, vai puses būtu sasniegušas efektivitāti saviem spēkiem. Šajā vērtējumā inter alia jāņem vērā, kāds ir minimālais efektivitātes līmenis, lai sniegtu dažādu veidu pakalpojumus līgumreisu pārvadājumu tirgū. Turklāt ierobežojošiem nosacījumiem, kas iekļauti pūla nolīgumā, ir jābūt pamatoti vajadzīgiem, lai sasniegtu apgalvoto efektivitāti. Ierobežojuši nosacījumi var būt pamatoti ilgākā laikposmā vai visā pūla dzīves ciklā, vai arī vienīgi pārejas posmā.

| 77. | Visbeidzot, pūls nedrīkst dot pusēm iespēju novērst konkurenci attiecībā uz attiecīgo pakalpojumu nozīmīgu daļu. |
| --- | --- |

77.

Visbeidzot, pūls nedrīkst dot pusēm iespēju novērst konkurenci attiecībā uz attiecīgo pakalpojumu nozīmīgu daļu.

---

(1)  OV C 245, 26.9.2008., 2. lpp.

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1419/2006 (2006. gada 25. septembris), ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu (pašreizējo 81. un 82. pantu) piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 attiecībā uz tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus (OV L 269, 28.9.2006., 1. lpp.). Padomes Regula (EK) Nr. 1419/2006 tika iekļauta EEZ līgumā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 153/2006, ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (transports) un XIV pielikumu (konkurence) un 21. protokolu (OV L 89, 29.3.2007., 25. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 15, 29.3.2007., 20. lpp.).

(3)  Kompetence izskatīt atsevišķas EEZ līguma 53. un 54. pantam piekrītošas lietas tiek dalīta starp EBTA Uzraudzības iestādi un Komisiju saskaņā ar EEZ līguma 56. pantā minētajiem noteikumiem. Jebkuru atsevišķu lietu var izskatīt tikai viena uzraudzības iestāde.

(4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi attiecībā uz Padomes 2006. gada 25. septembra Regulu (EK) Nr. 1419/2006 un tās iekļaušanu EEZ līgumā.

(5)  Ar terminu “nolīgums” tiek apzīmēti līgumi, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotās darbības.

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1/2003 (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.) tika iekļauta EEZ līguma XIV pielikumā un 21. un 23. protokolā ar EBTA Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 130/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 57. lpp., un EEZ papildinājumu Nr. 12, 10.3.2005., 42. lpp.), un Uzraudzības un Tiesas 2004. gada 24. septembra nolīguma starp EBTA valstīm 4. protokola II nodaļā.

(7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 773/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 18. lpp.) tika iekļauta EEZ līguma XIV pielikumā un 21. un 23. protokolā ar EBTA Apvienotās komitejas 2004. gada 3. decembra Lēmumu Nr. 178/2004 (OV L 133, 26.5.2005., 35. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 26, 26.5.2005., 25. lpp.), un Uzraudzības un Tiesas 2004. gada 3. decembra nolīguma starp EBTA valstīm 4. protokola III nodaļā.

(8)  Padomes Regula (EEK) Nr. 4056/86 (OV L 378, 31.12.1986., 4. lpp.) tika iekļauta EEZ līguma XIV pielikuma G nodaļas 11. punktā.

(9)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta piemērošanu horizontālajiem sadarbības nolīgumiem (OV C 266, 31.10.2002., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 55, 31.10.2002., 1. lpp.).

(10)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu (OV C 208, 6.9.2007., 1. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 42, 6.9.2007., 1. lpp.).

(11)  Komisijas Regula (EK) Nr. 823/2000 (OV L 100, 20.4.2000., 24. lpp.) tika iekļauta EEZ līguma XIV pielikuma G nodaļas 11.c punktā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 49/2000 (OV L 237, 21.9.2000., 60. lpp, un EEZ papildinājums Nr. 42, 21.9.2000., 3. lpp.).

(12)  Komisijas Regula (EK) Nr. 906/2009 (OV L 256, 29.9.2009., 31. lpp.), vēl nav iekļauta EEZ līgumā.

(13)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

(14)  Komisija ir noteikusi virkni specializētam transportam piemītošu īpašu raksturlielumu, ar ko tas atšķiras no līnijpārvadājumu un līgumreisu kuģu sniegtajiem pakalpojumiem. Šie raksturlielumi nozīmē regulāru pakalpojumu sniegšanu attiecībā uz kādu konkrētu kravas veidu. Šo pakalpojumu parasti sniedz saskaņā ar fraktēšanas līgumu, izmantojot specializētus kuģus, kuri ir tehniski pielāgoti un/vai īpaši būvēti konkrētu kravu pārvadāšanai. Komisijas 1994. gada 19. oktobra Lēmums 94/980/EK lietā IV/34.446 – Trans-Atlantic Agreement (OV L 376, 31.12.1994., 1. lpp.) (turpmāk “TAA lēmums”), 47.–49. punkts.

(15)  1. pants Padomes 1992. gada 7. decembra Regulā (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XIII pielikuma V nodaļas 53.a punktā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 70/97 (OV L 30, 5.2.1998., 42. lpp., un OV EEZ papildinājums Nr. 5, 5.2.1998., 175. lpp.).

(16)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā 42/84 Remia BV un citi pret Komisiju [1985] Recueil, 2545. lpp., 22. punkts, un lietā 319/82 Ciments et Bétons de l’Est pret Kerpen & Kerpen [1983] Recueil, 4173. lpp., 9. punkts.

(17)  OV C 291, 30.11.2006., 46. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 59, 30.11.2006, 18. lpp.

(18)  Tas, ka pakalpojumu sniedz no ostas, kas nav EEZ osta, vai uz šādu ostu, pats par sevi neliecina, ka notiek ietekme uz tirdzniecību starp EEZ valstīm. Ir rūpīgi jāanalizē ietekme uz EEZ patērētājiem un citiem tirgus dalībniekiem, kuri izmanto šos pakalpojumus, lai noteiktu, vai tie ir EEZ jurisdikcijā. Skatīt norādījumus attiecībā uz koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību, kas minēta EEZ līguma 53. un 54. pantā, kuri minēti 17. zemsvītras piezīmē.

(19)  Komisijas 1992. gada 23. decembra Lēmums Nr. 93/82/EEK (lietas IV/32.448 un IV/32.450 – CEWAL), OV L 34, 10.2.1993., 1. lpp.), 90. punkts, ko Pirmās instances tiesa apstiprinājusi apvienotajās lietās T-24/93 līdz T-26/93 un T-28/93, Compagnie Maritime Belge un citi pret Komisiju, [1996] Recueil, II-1201. lpp., 205. punkts. TAA lēmuma, kas minēts 14. zemsvītras piezīmē, 288.–296. punkts, ko Pirmās instances tiesa apstiprinājusi Lietā T-395/94, Atlantic Container Line un citi pret Komisiju (turpmāk “TAA spriedums”), 72.–74. punkts; Komisijas 1998. gada 16. septembra Lēmums Nr. 1999/243/EK (lieta IV/35.134 – Trans-Atlantic Conference Agreement) (turpmāk “TACA lēmums”), (OV L 95, 9.4.1999., 1. lpp.), 386.–396. punkts; Komisijas 2002. gada 14. novembra Lēmums Nr. 2003/68/EK (lieta COMP/37.396 – pārskatītais TACA) (turpmāk “pārskatītais TACA lēmums”), OV L 26, 31.1.2003., 53. lpp.), 73. punkts.

(20)  Norādes par ietekmes uz tirdzniecību piemērošanu skatīt Iestādes norādījumos attiecībā uz koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību, kas minēta EEZ līguma 53. un 54. pantā, kuras minētas 17. zemsvītras piezīmē.

(21)  OV L 200, 16.7.1998., 48. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 28, 16.7.1998., 3. lpp.

(22)  Paziņojums par tirgus definēšanu, kas minēts 21. zemsvītras piezīmē, 8. punkts.

(23)  Paziņojums par tirgus definēšanu, kas minēts 21. zemsvītras piezīmē, 13. punkts.

(24)  TAA lēmums, kas minēts 14. zemsvītras piezīmē, un TACA lēmums, kas minēts 19. zemsvītras piezīmē, 60.–84. punkts. TACA lēmumā definēto tirgu Pirmās instances tiesa apstiprināja spriedumā apvienotajās lietās T-191/98, T-212/98 līdz 214/98, Atlantic Container Line AB un citi pret Komisiju, [2003] Recueil, II-3275. lpp., (turpmāk “TACA spriedums”), 781.–883. punkts.

(25)  TACA lēmums, kas minēts 19. zemsvītras piezīmē, 62. punkts, un TACA spriedums, kas minēts 24. zemsvītras piezīmē, 783.–789. punkts.

(26)  TACA lēmums, kas minēts 19. zemsvītras piezīmē, 71. punkts.

(27)  TAA spriedums, kas minēts 18. zemsvītras piezīmē, 273. punkts, un TACA spriedums, kas minēts 24. zemsvītras piezīmē, 809. punkts.

(28)  TAA spriedums, kas minēts 19. zemsvītras piezīmē, 281. punkts. Komisijas 2005. gada jūlija lēmums lietā COMP/M.3829 – MAERSK/PONL (OV C 147, 17.6.2005., 18. lpp.), 13. punkts.

(29)  TACA lēmums, kas minēts 19. zemsvītras piezīmē, 62.–75. punkts; TACA spriedums, kas minēts 24. zemsvītras piezīmē, 795. punkts, un Komisijas lēmums MAERSK/PONL lietā, kas minēts 28. zemsvītras piezīmē, 13. un 112.–117. punkts.

(30)  TACA lēmums, kas minēts 19. zemsvītras piezīmē, 76.–83. punkts, un pārskatītais TACA lēmums, kas minēts 19. zemsvītras piezīmē, 39. punkts.

(31)  Piemēram, reisa fraktēšanas līguma pārvadājuma pieprasījuma būtiskie elementi ir pārvadājamā krava, tās apjoms, iekraušanas un izkraušanas ostas, attiecīgā kuģa iekraušanas un izkraušanas dienas vai galīgais termiņš, līdz kuram ir jāsaņem krava, un tā tehniskās īpašības.

(32)  Spriežot pēc visa, nozares pārstāvji uzskata, ka kuģu lielumi veido atsevišķus tirgus. Tirdzniecības prese un Baltic Exchange publicē cenu indeksus katram kuģa standartveida lielumam. Konsultantu pārskatos tirgus ir sadalīts pēc kuģu lielumiem.

(33)  Piemēram, šķidrās kravas bez taras nevar pārvadāt uz sauskravas kuģiem, un refrižeratoru kravas nevar pārvadāt uz automašīnu transportēšanas kuģiem. Daudzi naftas tankkuģi var pārvadāt netīrus un tīrus naftas produktus. Taču tankkuģis nevar pārvadāt tīrus produktus tūlīt pēc netīru produktu pārvadāšanas.

(34)  Sauskravas kuģa pārorientēšanai no ogļu pārvadāšanas uz graudiem var būt nepieciešama tikai vienu dienu ilga tīrīšanas procedūra, kuru var veikt balasta reisa laikā. Citos līgumreisu kuģu pārvadājumu tirgos šis laikposms var būt ilgāks.

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 417/2002, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkārša korpusa naftas tankkuģiem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2978/94 (OV L 64, 7.3.2002.), tika iekļauta EEZ līguma XIII pielikuma V nodaļas 56.m punktā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 132/2002 (OV L 336, 12.12.2002., 32. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 61, 12.12.2002., 26. lpp.).

(36)  TACA lēmums, kas minēts 19. zemsvītras piezīmē, 85. punkts; pārskatītais TACA lēmums, kas minēts 19. zemsvītras piezīmē, 85. un 86. punkts, un TACA spriedums, kas minēts 24. zemsvītras piezīmē, 924., 925. un 927. punkts.

(37)  Atkarībā no konkrētā līgumreisu kuģu tirgus specifiskajiem raksturlielumiem var paredzēt īsākus laikposmus, piemēram, tirgos, kuros kuģu fraktēšanas līgumiem rīko konkursus laikposmam līdz vienam gadam.

(38)  Komisijas 2000. gada 16. maija Lēmums 2000/627/EK (lieta IV/34.018 – Far East Trade Tariff Charges and Surcharges Agreement (FETTCSA)) (OV L 268, 20.10.2000., 1. lpp.), 153. punkts. Pirmās instances tiesas spriedums lietā T-229/94, Deutsche Bahn AG pret Komisiju [1997] Recueil, II-1689. lpp., 37. punkts.

(39)  Iepriekš 11. zemsvītras piezīmē minētā Regula (EK) Nr. 823/2000 attiecas uz starptautiskiem laineru pārvadājumu pakalpojumiem no vienas vai vairākām EEZ ostām tādu kravu pārvadāšanai, kas ir galvenokārt konteineros – skatīt regulas 1. un 2. pantu un 3. panta 2. punkta g) apakšpunktu.

(40)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā C-49/92 P Komisija pret Anic Partecipazioni [1999] Recueil, I-4125. lpp., 121. līdz 126. punkts.

(41)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā C-7/95 P John Deere pret Komisiju [1998] Recueil, I-3111. lpp., 90. punkts, un Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā C-194/99 P Thyssen Stahl pret Komisiju [2003] Recueil, I-10821. lpp., 81. punkts.

(42)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā C-238/05 Asnef-Equifax pret Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc) [2006] Krājums, I-11125. lpp., 52. punkts, un Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā C-49/92 P Komisija pret Anic Partecipazioni [1999] Recueil, I-4125. lpp., kas minēts 40. zemsvītras piezīmē, 116. un 117. punkts.

(43)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietās C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 un C-125/85 līdz C-129/85 A. Ahlström Osakeyhtiö un citi pret Komisiju [1993] Recueil, I-1307. lpp., 59. līdz 65. punkts.

(44)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā C-7/95P John Deere pret Komisiju, kas minēta 41. zemsvītras piezīmē, 88. punkts.

(45)  Pirmās instances tiesas spriedums lietā T-35/92 John Deere Ltd pret Komisiju [1994] Recueil, II-957. lpp., 51. punkts, apstiprināts pēc apelācijas ar spriedumu lietā C-7/95 P John Deere Ltd pret Komisiju, kas minēta 41. zemsvītras piezīmē.

(46)  Pirmās instances tiesas spriedums lietā T-141/94 Thyssen Stahl AG pret Komisiju [1999] Recueil, II-347. lpp., 402. un 403. punkts.

(47)  Eiropas Kopienu Tiesas spriedums lietā C-7/95P John Deere pret Komisiju, kas minēta 41. zemsvītras piezīmē, 75.–77. punkts.

(48)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 10. zemsvītras piezīmē, 16. punkts.

(49)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 10. zemsvītras piezīmē.

(50)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 10. zemsvītras piezīmē, 25. punkts.

(51)  Līnijpārvadājumos pastāv darbības un/vai strukturālas saiknes starp konkurentiem, piemēram, līdzdalība konsorcija nolīgumos, kas ļauj kuģniecībām apmainīties ar informāciju kopīgu pakalpojumu sniegšanas nolūkā. Novērtējot ietekmi, kādu uz attiecīgo tirgu rada papildu informācijas apmaiņa, atkarībā no konkrētā gadījuma ir jāņem vērā tas, vai pastāv šādas saiknes.

(52)  TACA spriedums, kas minēts 24. zemsvītras piezīmē, 1154. punkts.

(53)  Komisijas 1977. gada 23. decembra Lēmums Nr. 78/252/EEK lietā IV/29.176 – Vegetable Parchment (OV L 70, 13.3.1978., 54. lpp.).

(54)  Komisijas 1992. gada 17. februāra Lēmums 92/157/EEK lietā IV/31.370 – UK Agricultural Tractor Registration Exchange (OV L 68, 13.3.1992., 19. lpp.), 50. punkts.

(55)  Komisijas 1997. gada 26. novembra Lēmums 98/4/ECSC lietā IV/36.069 – Wirtschaftsvereiningung Stahl (OV L 1, 3.1.1998., 10. lpp.), 17. punkts.

(56)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 10. zemsvītras piezīmē.

(57)  Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums 2004/421/EK lietā COMP/38.240 – Industrial tubes (OV L 125, 28.4.2004., 50. lpp.).

(58)  Komisijas 1982. gada 15. decembra Lēmums 82/896/EEK lietā IV/29.883 – AROW/BNIC (OV L 379, 31.12.1982., 1. lpp.); Komisijas 1996. gada 5. jūnija Lēmums 96/438/EK lietā IV/34.983 – Fenex (OV L 181, 20.7.1996., 28. lpp.).

(59)  Komisijas Lēmums 92/157/EEK (UK Agricultural Tractor Registration Exchange), kas minēts 54. zemsvītras piezīmē.

(60)  Tā rezultātā, veicot rūpīgu flotes plānošanu, pūls spēj piesaistīt lielus līgumus un apvienot dažādus fraktēšanas līgumus, un samazināt balasta reisu skaitu.

(61)  Piemēram, pūla kuģi tiek reklamēti kā vienota komerciāla vienība, kas piedāvā transporta risinājumus neatkarīgi no tā, kurš no kuģiem veic konkrēto reisu.

(62)  Piemēram, pūla ienākumus iekasē centrāla pārvaldes struktūra, un ieņēmumi tiek sadalīti starp dalībniekiem, balstoties uz kompleksu vērtēšanas sistēmu.

(63)  Attiecīgi 5. un 3. iedaļā norādījumos, kas minēti 9. zemsvītras piezīmē.

(64)  Norādījumi par horizontālās sadarbības nolīgumiem, kas minēti 9. zemsvītras piezīmē, 12. punkts.

(65)  Komisijas Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās Regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.), kas tika iekļauta EEZ līguma XIV pielikuma A nodaļas 1. punktā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 78/2004 (OV L 219, 19.6.2004., 13. lpp, un EEZ papildinājums Nr. 32, 19.6.2004., 1. lpp.).

(66)  OV C 95, 16.4.2008., 1. lpp.

(67)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004, kas minēta 65. zemsvītras piezīme, 2. panta 4. punkts.

(68)  Iestādes paziņojums par mazāk svarīgiem nolīgumiem, kuri būtiski neierobežo konkurenci saskaņā ar EEZ līguma 53. panta 1. punktu (de minimis) (OV C 67, 20.3.2003., 20. lpp., un OV EEZ papildinājums Nr. 15, 20.3.2003., 11. lpp.), un norādījumi attiecībā uz koncepciju par ietekmi uz tirdzniecību, kas minēti 17. zemsvītras piezīmē.

(69)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta piemērošanu horizontālajiem sadarbības nolīgumiem, kas minēti 9. zemsvītras piezīmē, 5. iedaļa. Šajā kategorijā neietilpst neatkarīga kuģu brokera cenu noteikšanas pasākumi attiecībā uz noteiktu kuģi.

(70)  Norādījumi par 53. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 10. zemsvītras piezīmē.

(71)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta piemērošanu horizontālajiem sadarbības nolīgumiem, kas minēti 9. zemsvītras piezīmē, 149. punkts.

(72)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta piemērošanu horizontālajiem sadarbības nolīgumiem, kas minēti 9. zemsvītras piezīmē, 142. punkts.

(73)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 10. zemsvītras piezīmē.

(74)  Spriedums lietā C-238/05 Asnef-Equifax pret Ausbanc, kas minēts 42. zemsvītras piezīmē, 70. punkts.

(75)  Norādījumi par EEZ līguma 53. panta 3. punkta piemērošanu, kas minēti 10. zemsvītras piezīmē, 24. punkts.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 35/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 35/40

---

AICINĀJUMS IESNIEGT PIEKŠLIKUMUS – EACEA/5/12

MEDIA 2007 – Izstrāde, izplatīšana, popularizēšana un apmācība

Apmācība

2012/C 35/07

1.   Mērķi un apraksts

Šis aicinājums balstās uz Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1718/2006/EK (2006. gada 15. novembris) par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (1).

Viens no pasākumiem, kas ir jāīsteno saskaņā ar šo lēmumu, ietver audiovizuālās nozares speciālistu profesionālās tālākapmācības nepārtrauktu uzlabošanu, lai sniegtu viņiem prasmes un zināšanas, kas vajadzīgas, lai radītu konkurētspējīgu produkciju Eiropas un citos tirgos.

Aicinājums iesniegt pieteikumus EACEA/5/12 ir pēdējais ar profesionāļu tālākapmācību saistītais uzaicinājums, ko izsludina programmas “MEDIA 2007” ietvaros. Atbalstu guvušiem pretendentiem tiek piedāvāta iespēja noslēgt partnerattiecību līgumu uz 2 gadiem.

2.   Pretendenti, kam ir tiesības piedalīties programmā

Pretendentiem jābūt reģistrētiem vienā no tālāk minētajām valstīm:

| — | Eiropas Savienības 27 valstis, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības 27 valstis,

| — | EEZ valstis: Īslande, Lihtenšteina un Norvēģija, |
| --- | --- |

—

EEZ valstis: Īslande, Lihtenšteina un Norvēģija,

| — | Šveice un Horvātija. |
| --- | --- |

—

Šveice un Horvātija.

Šis paziņojums ir adresēts kandidātiem vienā no tālākminētajām organizāciju kategorijām, kuru darbība sniedz ieguldījumu iepriekšminēto pasākumu īstenošanā:

| — | kino un televīzijas skolas, |
| --- | --- |

—

kino un televīzijas skolas,

| — | universitātes, |
| --- | --- |

—

universitātes,

| — | speciālās arodizglītības mācību iestādes, |
| --- | --- |

—

speciālās arodizglītības mācību iestādes,

| — | privātie uzņēmumi audiovizuālajā nozarē, |
| --- | --- |

—

privātie uzņēmumi audiovizuālajā nozarē,

| — | organizācijas/profesionālās asociācijas, kas specializējas audiovizuālajā nozarē. |
| --- | --- |

—

organizācijas/profesionālās asociācijas, kas specializējas audiovizuālajā nozarē.

3.   Atbilstīgās darbības

Šādas darbības un to aktivitātes, kas notiek MEDIA valstīs, ir uzskatāmas par atbilstīgām.

Darbības, kuru mērķis ir topošo audiovizuālās nozares profesionāļu spēju attīstīšana, lai izprastu un integrētu Eiropas dimensiju viņu darbā, pilnveidojot pieredzi un zināšanas šādās jomās:

| — | ekonomikas, finanšu un komercdarbības pārvaldības apguve, |
| --- | --- |

—

ekonomikas, finanšu un komercdarbības pārvaldības apguve,

| — | jauno audiovizuālo tehnoloģiju apguve, |
| --- | --- |

—

jauno audiovizuālo tehnoloģiju apguve,

| — | scenāriju sagatavošanas apguve. |
| --- | --- |

—

scenāriju sagatavošanas apguve.

Projektu maksimālais ilgums ir 12 mēneši.

4.   Piešķiršanas kritēriji

Pretendentiem, kam ir tiesības piedalīties programmā, tiek piešķirts noteikts punktu skaits no 100 iespējamiem, ņemot vērā šādu svērumu:

| — | darbības satura kvalitāte (20 punkti), |
| --- | --- |

—

darbības satura kvalitāte (20 punkti),

| — | projekta vadība (20 punkti), |
| --- | --- |

—

projekta vadība (20 punkti),

| — | partnerattiecību kvalitāte ar audiovizuālo industriju (20 punkti), |
| --- | --- |

—

partnerattiecību kvalitāte ar audiovizuālo industriju (20 punkti),

| — | Eiropas dimensija (20 punkti), |
| --- | --- |

—

Eiropas dimensija (20 punkti),

| — | ietekme (20 punkti). |
| --- | --- |

—

ietekme (20 punkti).

5.   Budžets

Maksimālais pieejamais finansējuma apjoms par aicinājumu iesniegt priekšlikumus ir EUR 7 000 000.

Komisijas piešķirtais finansiālais atbalsts nedrīkst pārsniegt 50 % vai 60 % no kopējām attiecināmajām izmaksām.

Aģentūra patur tiesības nepiešķirt visus pieejamos finanšu resursus.

6.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš

Ir noteikts pieteikumu iesniegšanas termiņš: 2012 gada 16. aprīlis.

Pieteikumi jāsūta uz šādu adresi:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA) |
| --- |
| Call for proposals EACEA/5/12 |
| Mr Constantin DASKALAKIS |
| BOUR 3/30 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA)

Call for proposals EACEA/5/12

Mr Constantin DASKALAKIS

BOUR 3/30

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Tiks pieņemti tikai tie pieteikumi, kas iesniegti uz atbilstošas veidlapas un ir pienācīgi aizpildīti un datēti, un ko parakstījusi persona, kura ir pilnvarota uzņemties juridiskas saistības tās organizācijas vārdā, kas lūdz finansējumu.

Pieteikumi, kas nosūtīti pa faksu vai elektronisko pastu, netiks pieņemti.

7.   Pilna informācija

Pretendentiem paredzētas sīki izstrādātas vadlīnijas, kā arī pieteikuma veidlapas ir pieejamas šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/culture/media/programme/training/forms/index_en.htm

Pieteikumus ir obligāti jāiesniedz, izmantojot paredzēto veidlapu, un tajos jābūt iekļautiem visiem pielikumiem un visai pieprasītajai informācijai.

---

(1)  OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.

---

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 35/42 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 35/42

---

Izraksts no tiesas lēmuma attiecībā uz Akcinė bendrovė bankas SNORAS atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (turpmāk “direktīva”)

2012/C 35/08

AICINĀJUMS IESNIEGT PRASĪJUMU. TERMIŅI, KAS JĀIEVĒRO

2011. gada 7. decembrī Viļņas apgabaltiesa pieņēma lēmumu par bankrota procedūras uzsākšanu attiecībā uz akciju sabiedrību “SNORAS banka” (Akcinė bendrovė bankas SNORAS, juridiskas personas reģistrācijas Nr. 112025973, PVN maksātāja reģistrācijas Nr. LT120259716, juridiskā adrese: A. Vivulskio g. 7, Vilnius, Lietuva, kas reģistrēta Lietuvas Republikas juridisko personu reģistrā (turpmāk “AB bankas SNORAS”)), civillieta Nr. B2-7791-611/2011, tiesvedība Nr. 2-55-3-03098-2011-9. Par AB bankas SNORAS administratoru tiesa iecēla Neil Cooper. Lēmuma daļa, kas attiecas uz bankrota procedūras uzsākšanu, stājās spēkā 2011. gada 20. decembrī, un AB bankas SNORAS ieguva bankrotējoša uzņēmuma statusu. AB bankas SNORAS bankrota procedūra ir likvidācijas procedūra direktīvas izpratnē.

Saskaņā ar Viļņas apgabaltiesas 2011. gada 7. decembra lēmumu kreditoriem ir tiesības viena mēneša laikā no dienas, kad stājies spēkā lēmums par bankrota procedūras uzsākšanu, iesniegt pieteikumus par finanšu prasījumiem, kas radušies pirms bankrota procedūras uzsākšanas. Ar 2012. gada 13. janvāra lēmumu Viļņas apgabaltiesa līdz 2012. gada 10. februārim (ieskaitot) pagarināja termiņu, līdz kuram AB bankas SNORAS kreditori var iesniegt prasījumus, kas radušies pirms bankrota procedūras uzsākšanas. Tas nozīmē, ka kreditori savus prasījumus bankrota administratoram var iesniegt līdz 2012. gada 10. februārim (ieskaitot). Prasījumu iesniegšanai ir ieteicams izmantot prasījumu veidlapu, kas publicēta bankas tīmekļa vietnē http://www.snoras.com

Prasījumi kopā ar visiem pielikumiem sūtāmi uz šādu adresi:

| Bankrutuojanti AB bankas SNORAS |
| --- |
| A. Vivulskio g. 7 |
| LT-03221 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Bankrutuojanti AB bankas SNORAS

A. Vivulskio g. 7

LT-03221 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Visiem kreditoriem, kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese ir Lietuvā, prasījumi jāiesniedz lietuviešu valodā. Kreditori, kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese ir citā Eiropas Savienības dalībvalstī, savu prasījumu var iesniegt šīs valsts oficiālajā valodā. Taču tad prasījumam jāpievieno tulkojums lietuviešu valodā, šādā gadījumā uz prasījuma izdarot atzīmi “Reikalavimo pateikimas” lietuviešu valodā. Veidlapu paraksta pilnvarota persona. Kreditoriem jānorāda arī prasījuma veids, datums, kad prasījums radies, prasījuma apmērs, turklāt jānodrošina informācija par garantijām.

Ja kreditori prasījumu neiesniedz un/vai prasījums tiek iesniegts pēc iepriekš minētā termiņa beigām, vai nav iesniegta visa prasītā informācija, prasījums var tikt noraidīts. Taču tiesa var pieņemt kreditoru prasījumus, kas iesniegti pēc iepriekš minētā termiņa beigām, ja tā uzskata, ka ir pārliecinoši iemesli termiņa neievērošanai.

Sīkāka informācija par prasījumu iesniegšanu atrodama timekļa vietnē http://www.snoras.com

Viļņā, Lietuvā, 2012. gada 17. janvārī

Akcinė bendrovė bankas SNORAS (bankrota procedūrā) administrators, rīkojoties kā tās pārstāvis, neesot personīgi atbildīgs

Neil COOPER

---

Labojumi

| 9.2.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 35/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 35/43

---

Labojums Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 2011. gada darba programmu piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007.–2013. gadam (Komisijas Lēmums C(2011) 1772, kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu C(2011) 9531)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 7, 2012. gada 10. janvāris
  )

2012/C 35/09

Eiropas Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāts paziņo par labojumu ikgadējā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus par projektiem saskaņā ar ikgadējo darba programmu Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007.–2013. gadam; publicēts OV C 7, 10.1.2012., 6. lpp.

Labotais priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma teksts pieejams:

http://tentea.ec.europa.eu/en/apply_for_funding/follow_the_funding_process/annual_call_2011.htm

---