# Euroopa Liidu C 101/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.101.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 101 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide4. aprill 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.101.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 101

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide4. aprill 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 101/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 101/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  ) | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2012/C 101/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2012/C 101/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  )

1

4

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 101/03 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,00 % 1. aprill 2012 – Euro vahetuskurss | 5 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 101/03

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,00 % 1. aprill 2012 – Euro vahetuskurss

5

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 101/04 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 6 |
| 2012/C 101/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 13 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 101/04

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

6

2012/C 101/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 4.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 101/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28.12.2011 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34122 (11/N) |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme |
| Õiguslik alus | Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’ |
| Meetme liik | Üksikabi heakskiidetud kava raames |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Rekapitaliseerimine |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 380 mln EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministry of Finance |
| Nikis 5-7 |
| 101 65 Athens |
| GREECE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28.12.2011

Riikliku abi viitenumber

SA.34122 (11/N)

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme

Õiguslik alus

Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’

Meetme liik

Üksikabi heakskiidetud kava raames

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Rekapitaliseerimine

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 380 mln EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministry of Finance

Nikis 5-7

101 65 Athens

GREECE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34148 (11/N) |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας


  Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Õiguslik alus | Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας


  Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Muud omakapitalile suunatud meetmed |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 10 000 mln EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 30.6.2012 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ypourgeio Oikonomikwn |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34148 (11/N)

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Õiguslik alus

Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 10 000 mln EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 30.6.2012

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ypourgeio Oikonomikwn

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.2.2012 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | SA.34149 (11/N) |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας


  Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas |
| Õiguslik alus | N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»


  N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis» |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | tagatis, muud omakapitalile suunatud meetmed |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 98 000 mln EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | Kuni 30.6.2012 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών


  Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.2.2012

Riikliku abi viitenumber

SA.34149 (11/N)

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας

Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas

Õiguslik alus

N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»

N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis»

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

tagatis, muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 98 000 mln EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

Kuni 30.6.2012

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 4.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/4

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6520 – Cinven/George Topco)

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 101/02

15. märtsil 2012 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6520 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32012M6520 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 4.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/5

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

1,00 % 1. aprill 2012

Euro vahetuskurss (2)

3. aprill 2012

2012/C 101/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3315 |
| JPY | Jaapani jeen | 109,30 |
| DKK | Taani kroon | 7,4404 |
| GBP | Inglise nael | 0,83255 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,7938 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2035 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5600 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,621 |
| HUF | Ungari forint | 293,80 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7007 |
| PLN | Poola zlott | 4,1357 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3775 |
| TRY | Türgi liir | 2,3677 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2848 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3206 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,3386 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6203 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6674 |
| KRW | Korea won | 1 496,77 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,2324 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3781 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4933 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 167,71 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0607 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,791 |
| RUB | Vene rubla | 39,0237 |
| THB | Tai baht | 41,037 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,4342 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,9593 |
| INR | India ruupia | 67,5140 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3315

JPY

Jaapani jeen

109,30

DKK

Taani kroon

7,4404

GBP

Inglise nael

0,83255

SEK

Rootsi kroon

8,7938

CHF

Šveitsi frank

1,2035

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5600

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,621

HUF

Ungari forint

293,80

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7007

PLN

Poola zlott

4,1357

RON

Rumeenia leu

4,3775

TRY

Türgi liir

2,3677

AUD

Austraalia dollar

1,2848

CAD

Kanada dollar

1,3206

HKD

Hongkongi dollar

10,3386

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6203

SGD

Singapuri dollar

1,6674

KRW

Korea won

1 496,77

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,2324

CNY

Hiina jüaan

8,3781

HRK

Horvaatia kuna

7,4933

IDR

Indoneesia ruupia

12 167,71

MYR

Malaisia ringit

4,0607

PHP

Filipiini peeso

56,791

RUB

Vene rubla

39,0237

THB

Tai baht

41,037

BRL

Brasiilia reaal

2,4342

MXN

Mehhiko peeso

16,9593

INR

India ruupia

67,5140

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 4.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/6

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 101/04

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„QUESO CAMERANO”

EÜ nr: ES-PDO-0005-0767-19.03.2009

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Queso Camerano”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Juustu „Queso Camerano” iseloomustab tihe ja tihke konsistents, milles praktiliselt puuduvad augud ja lõhed. Lõikepind on ühtlaselt valge või elevandiluukarva, sile ja üksikute lõhedega. Juustu tekstuur on elastne ja talub hästi töötlemist. Toodet valmistatakse kitsepiimast ensümaatilise kalgendamise teel, milleks kasutatakse kitsepiimast saadud naturaalset laapi. Väikesemõõduline juust kaalub 200–1 200 g ning selle minimaalne rasvasisaldus kuivaines on 35 %. Juust on lameda silindrilise kujuga, ülemine ja alumine pool on tasased ning küljed kumerad. Välispinnale on joonistunud vormina kasutatava pajuvitstest punutud korvi tekitatud muster. See on lihtne ja kasin toode, mis vastab selle vaesele ja kõrvalisele päritolupiirkonnale ning milles on säilinud metsikult kasvavate taimede ja värske õhu spontaansus.

Juustu „Queso Camerano”, mida valmistatakse raskusjõu abil nõrutatava pehme juustuna, võib laagerdada või mitte. Vastavalt laagerdumisprotsessi astmele nimetatakse juustu järgmiselt:

| — | toorjuust „Queso Camerano”: juust, mis jõuab tarbijani kohe pärast valmistamisprotsessi lõppu; |
| --- | --- |

—

toorjuust „Queso Camerano”: juust, mis jõuab tarbijani kohe pärast valmistamisprotsessi lõppu;

| — | pehme juust „Queso Camerano”: juust, mis pannakse pärast valmistamisprotsessi lõppu vähemalt 15 päevaks laagerduma; |
| --- | --- |

—

pehme juust „Queso Camerano”: juust, mis pannakse pärast valmistamisprotsessi lõppu vähemalt 15 päevaks laagerduma;

| — | poolvalminud juust „Queso Camerano”: juust, mis pannakse pärast valmistamisprotsessi lõppu vähemalt 30 päevaks laagerduma; |
| --- | --- |

—

poolvalminud juust „Queso Camerano”: juust, mis pannakse pärast valmistamisprotsessi lõppu vähemalt 30 päevaks laagerduma;

| — | valminud juust „Queso Camerano”: juust, mis pannakse pärast valmistamisprotsessi lõppu vähemalt 75 päevaks laagerduma. |
| --- | --- |

—

valminud juust „Queso Camerano”: juust, mis pannakse pärast valmistamisprotsessi lõppu vähemalt 75 päevaks laagerduma.

Vastavalt laagerdumisperioodi kestusele on nimetatud juust pehme või poolpehme ning toor- ja pehmel juustul puudub koorik. Poolvalminud ja valminud juust on poolkõva kuni kõva, selgelt väljakujunenud koorikuga, millel on vähemal või rohkemal määral hallitust.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Juustu „Queso Camerano” valmistamiseks kasutatav piim tuleb täies ulatuses määratletud geograafilisest piirkonnast ja seda saadakse tervete Serrana, Murciana-Granadina, Malagueña ja Alpina tõugu kitsede ja nende ristandite lüpsmisel. Lisaks kehtivate hügieeni- ja sanitaareeskirjade järgimisele peab piim vastama järgmistele tingimustele:

| — | puhas ja lisanditeta; |
| --- | --- |

—

puhas ja lisanditeta;

| — | ei sisalda ternespiima, ravimeid ega säilitusaineid. |
| --- | --- |

—

ei sisalda ternespiima, ravimeid ega säilitusaineid.

Põllumajandusettevõttes toodetud piima koostis on järgmine.

| — | Valgud: vähemalt 3,3 % |
| --- | --- |

—

Valgud: vähemalt 3,3 %

| — | Rasvad: vähemalt 4 % |
| --- | --- |

—

Rasvad: vähemalt 4 %

| — | Kuivaine üldsisaldus: vähemalt 13 % |
| --- | --- |

—

Kuivaine üldsisaldus: vähemalt 13 %

| — | Maksimaalne happesus (juustukotta jõudmisel): 15 °Dornici kraadi |
| --- | --- |

—

Maksimaalne happesus (juustukotta jõudmisel): 15 °Dornici kraadi

| — | pH: vähemalt 6,5 |
| --- | --- |

—

pH: vähemalt 6,5

Ensümaatiliseks kalgendamiseks kasutatav laap on kitsepiimast saadud naturaalne laap.

Toorjuustu, pehme ja poolvalminud juustu tooraineks on pastöriseeritud piim ning valminud juustu võib valmistada nii toor- kui ka pastöriseeritud piimast.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Loomade sööt koosneb peamiselt looduslikust taimkattest, eelkõige põõsastelt saadavast, ning taimede eriomadused mõjutavad ka juustu organoleptilisi omadusi. Kitsed on karjamaal iga päev kogu aasta jooksul, kui ilmastikuolud seda võimaldavad, välja arvatud poegimisajal, mil uted hoolitsevad oma tallede eest.

Sööta täiendatakse pidevalt määratletud geograafilisest piirkonnast pärit põllumajanduslike kõrvalsaadustega, eelkõige teraviljaõlgede, viinapuulehtede, oliivipuuokste, mandlikoorte, aianduse koristusjäätmete, peedi viljaliha ja konservitööstuse jäätmetega, samuti ubade, herneste ja suure toiteväärtusega lisandiga, mis koosneb õlgedest, millele on lisatud hernest, kaera, maisi, ube, kuivatatud lutserni ja hiirehernest. Võimaluse piires kasvatavad teravilja karjakasvatajad ise ja söödalisand pärineb määratletud geograafilisest piirkonnast. Tavapärastes ilmastikutingimustes moodustavad värske rohi ja põllumajanduse kõrvalsaadused ligikaudu 80 % söödaratsioonist.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Nii kitsede lüpsmine, piima jahutamine, säilitamine, kogumine, transport kui ka juustu valmistamine, laagerdamine ja säilitamine toimuvad täiesti kontrollitult määratletud geograafilises piirkonnas asuvates ja seal registreeritud rajatistes.

Juustu „Queso Camerano” ajalooline tootmisviis on eripärane, kuna selle käigus valmistatakse põhimõtteliselt kitsepiimast toorjuustu, mida võidakse ka vähemal või rohkemal määral laagerdada.

Kitsepiim on juustu „Queso Camerano” peamine tooraine, kuna algselt oli toimetuleku piiril elavatel mägipiirkonna peredel paar kitse oma piimatarbe rahuldamiseks ning ülejäänud piimast valmistati juustu.

Juustu „Queso Camerano” valmistamine ei ole algupärase valmistusviisiga võrreldes oluliselt muutunud. Tehnika arenguga on üksnes täiustatud tootmissüsteeme, et valmistada suuremaid koguseid kvaliteetset juustu parimates võimalikes hügieenitingimustes.

Juustu „Queso Camerano” valmistatakse nagu pehmet juustu, mille kalgendunud mass säilitab pärast mitmekordset lõikamist suure niiskusesisalduse. Juustumassi kalgendatakse jätkuvalt ensümaatilise kalgendamise abil, kasutades loomset, täpsemalt kitsedelt saadud naturaalset laapi.

Erinevalt enamikust juustudest ei kasutata juustu nõrutamiseks mehaanilisi pressimismeetodeid, kuna lõigatud juustumass pannakse vormi või eripärasesse punutud korvi (cilla), mis annab juustule selle lõpliku kuju ja suuruse, jätab selle pinnale iseloomuliku mustri ning hoiab eemale välise surve.

Tänu korvistruktuuriga vormile toimib juustu enda raskus pressina ning tagab raskusjõu mõjul aeglase loodusliku nõrgumise, mille käigus algselt pehme juustumass vähehaaval kõveneb.

Nimetatud juustu tarbiti peamiselt toorjuustuna, kuid toote kõlblikkuse pikendamiseks hakati seda ka laagerdama. Kui toorjuustu „Queso Camerano” laagerdatakse, algab laagerdumisprotsess siis, kui selle niiskusesisaldus on veel kõrge, mis võimendab otseselt piimhappe omadusi ja proteolüüsi, mis ei ole muude Pürenee poolsaare juustude puhul tavapärane.

Kui juustu „Queso Camerano” laagerdatakse, kestab see pehme juustu puhul vähemalt 15 päeva, poolvalminud juustu puhul 30 päeva ja valminud juustu puhul 75 päeva. Laagerdumise edenedes moodustub juustule väline koorik.

Laagerdumise ajal juustusid pööratakse ja puhastatakse. Kui juustu „Queso Camerano” laagerdatakse pikemaajaliselt (≥ 30 päeva), võidakse seda väljastpoolt hõõruda oliiviõliga, et piirata hallituse kasvu juustukoorikul. Oliiviõli ei peeta siiski juustu koostisosaks.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Pehmeid, poolvalminud ja valminud naturaalse koorikuga juuste pakendatakse kuumkahandatud kilesse, vaakumpakendisse, paber- või tsellofaankotti. Toorjuustu müüakse termovormitud topsides või pakendites, samamoodi võib pakendada pehmet juustu.

Juustu turustatakse üksnes tervena.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Juust kannab kaitstud päritolunimetuse „Queso Camerano” kontrolliasutuse heakskiidetud märgist, mis on ainus märgis, mida KPNiga hõlmatud juustude turustajad võivad kasutada. Suuremate tähtedega on esitatud toote kaubamärk. Tekst „D.O.P. QUESO CAMERANO” on esitatud 20 % väiksemate tähtedega. Kuni 2 mm kõrguste tähtedega märgitakse tootmisettevõtte asukoht, aadress, omavalitsusüksus ja provints.

Kõik ettevõtjad, kes vastavad spetsifikaadis sätestatud nõuetele, võivad kasutada kontrolliasutuse heakskiidetud märgist.

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

KPNiga hõlmatud juustude valmistamiseks sobiva piima tootmispiirkond langeb kokku juustu valmistamis- ja laagerdamispiirkonnaga ning koosneb kõikidest omavalitsusüksustest, mis asuvad piirkondades Rioja Alta, Sierra Rioja Alta, Sierra Rioja Media ja Sierra de Rioja Baja ning Rioja Media piirkonna järgmistest omavalitsusüksustest: Daroca, Lagunilla de Jubera, Logroño, Ocón, Santa Engracia ja Villamediana de Iregua, ning piirkonna Rioja Baja järgmistest omavalitsusüksustest: Aguilar del Río Alhama, Arnedo, Autol, Bergasa, Bergasillas, Cervera del Río Alhama, Grávalos, Herce, Igea, Pradejón, Quel, Santa Eulalia Bajera, Tudelilla ja Villarroya.

Määratletud piirkond katab 407 149 ha suurust territooriumi La Rioja autonoomse piirkonna kogupindalast (503 388 ha).

Kaitstud geograafilise piirkonna piirid põhinevad kitsekarjade paiknemisel, valmistamismeetodi algupäral, rikkalikel ja mitmekülgsetel looduslikel karjamaadel ja põõsastikel, aga ka põllumajanduslikel kõrvalsaadustel ja koristusjääkidel.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Kuigi La Rioja autonoomne piirkond asub Hispaania põhjaosas, on seal tüüpiliselt vahemereline kliima. Piirkond asub põhjast puhuvate niiskete tuulte eest kaitsva Kantaabria mäestiku ja Ibeeria mägede vahel.

La Rioja piirkonna lõunaosas asub juustu „Queso Camerano” sünnikoht mäestik Sierra de Cameros, mis on praegu üks majanduslikult ebasoodsamaid maapiirkondi. Piirkonna kliimatingimusi iseloomustavad harvad ja ebaühtlaselt jaotunud sademed, talvel külma ja suvel soe õhutemperatuur, lühikesed kevaded ja sügised ning sageli pikalt kestvad hallad.

Varasematel aegadel kasvatati piirkonnas ekstensiivse süsteemi kohaselt rohkesti kitsi ning tegeldi rändkarjatamisega mägede ja orgude vahel, nagu kirjeldab Enric Canut oma teoses „Manual de Quesos, Queseros y Quesómanos” (1988). Ka 18. sajandi Ensenada katastris viidatakse kitsekasvatusele Ebro jõe oru piirkonnas Logroños ja Haros.

Tänu määratletud piirkonna mullastiku- ja kliimatingimustele on seal ühtlasi kujunenud rikkalik taimestik ja looduslikud karjamaad; peamiselt on tegu metsapruunmulla ja pruuni pealismullaga, mis on tekkinud Demanda mäestiku paleosoiliste kiltkivi- ja Triiase ajastu liivakivilademetele. Enamik muldadest, mille pealiskiht sisaldab rohkesti orgaanilist ainet, soosivad metsade või vähemalt tihedate põõsastike kasvamist, kuigi muudes piirkondades kasvavad eelkõige kanarbik (Calluna vulgaris) ja eerikad.

Loodusliku taimestiku hulka kuuluvad astelhernes, tüümian, rosmariin, põõsasmurakas, viirpuu, kanarbik, kadakas ja paljud muud nõmmetaimed. Kitsekarja sööta täiendatakse määratletud geograafilise piirkonna koristusjääkide ja põllumajanduslike kõrvalsaadustega, mis annavad juustule täidlase ja ümara maitse.

Nõnda on piirkonna mullad ja kliima võimaldanud kujuneda rikkalikel ja kõrge toiteväärtusega looduslikel rohttaimede ja põõsastega kaetud karjamaadel ning andnud piimale rasva-, valgu-, suhkru- ja mineraalainesisaldusega seotud omadused, mis mõjutavad otseselt piima maitset ning mis antakse ammustest aegadest päritud ja täiustatud valmistusprotsessi käigus edasi ka juustusse.

Juustu valmistasid esmakordselt mägipiirkonna tollased loomakasvatajad ja elanikud. Olles kohanenud keskkonnast tulenevate piirangute ja nappide transpordiühendustega, töötasid nad välja juustu „Queso Camerano” valmistusmeetodi, et kasutada ära ülemäärast kitsepiima, mis oli mägede elanike igapäevaelus, tavades ja pidustusel oluline toiduaine, ning pikendada selle säilivusaega.

1960ndate lõpus ja 1970ndate alguses vähenesid nii kitsekasvatus kui ka juustu tootmine, kuna mägede elanikud hakkasid orgudesse kolima. Ka tolleaegne metsapoliitika, millega soositi metsade uuendamist, takistas kitsedel metsa siseneda. Sellest hoolimata on traditsiooniline viis valmistada juustu „Queso Camerano” käsitsi oma kitsekarja piimast säilinud tänaseni tänu isiklikule tarbimisele ja tellimusmüügile.

Inimtegurite hulka kuulub teave juustu „Queso Camerano” valmistusviisi kohta, mida on praegustele juustumeistritele põlvest põlve edasi antud. Neil on õnnestunud täiuslikult ühendada iidne valmistusmeetod ja tehnika areng, millega tagatakse hügieeninõuete täieulatuslik järgimine.

5.2.   Toote eripära:

Juust „Queso Camerano”, mida valmistatakse üksnes kitsepiimast, pärineb La Rioja autonoomse piirkonna lõunaosas paiknevast mäestikust, mida tuntakse nime all Sierra de Cameros ja millest toode on saanud ühtlasi oma nime.

Nimetatud juust on tuntud juba sajandeid. XI sajandil viitas Gonzalo de Berceo sellele oma poeemis „La vida de San Millán”:

| | Unas tierras dan vino, en otras dan dineros, |
| --- | --- |

Unas tierras dan vino, en otras dan dineros,

| | En aguna Çevera, en alguantas carneros, |
| --- | --- |

En aguna Çevera, en alguantas carneros,

| | Fierro traen en Alava e cunnos de azeros, |
| --- | --- |

Fierro traen en Alava e cunnos de azeros,

| | Quesos dan en ofrendas por todos los camberos. |
| --- | --- |

Quesos dan en ofrendas por todos los camberos.

Hispaania põllumajandus- kalandus- ja toiduaineministeerium avaldas Euroopa Liidu rahastatava, Euroopa kulinaarse pärandi väärtustamiseks loodud projekti Euroterroirs raames trükise „Inventario Español de Productos Tradicionales de la tierra” (andmekogu Hispaania traditsioonilistest põllumajandustoodetest), mille leheküljel 203 on esitatud juust „Queso Camerano”.

Nimetatud juust on märgitud ka põllumajandusministeeriumi 1973. ja 1990. aasta trükistes „Catálogo de quesos de España” (Hispaania juustude kataloog) ning sellest on sageli juttu Sierra de Camerose etnograafiaga seotud teostes.

Ka põllumajandusministeeriumi trükises „Los 100 mejores quesos de España” (Hispaania 100 parimat juustu) mainitakse juustu, mis on valmistatud üksnes Camerose piirkonna kitsepiimast.

Juust „Queso Camerano” eristub ja on äratuntav muu hulgas selle tihke tekstuuri, lameda silindrilise kuju, tasase ülemise ja alumise poole ning kumerate külgede, väikeste mõõtude ja juustu pinnal oleva, algselt pajuvitstest punutud korvi (cilla) surutud mustri järgi. Hügieeni- ja sanitaarnõuete tõttu on nimetatud vorm nüüdisajal valmistatud plastist, kuid selle algupärane kuju on säilinud.

Juustu lõhn ja maitse võimenduvad pikema laagerdumise jooksul. Seega esialgu on juustul magus ja õrnalt hapukas maitse, mis muutub lühiajalise laagerdumise käigus hapumaks ja veidi soolaseks ning saavutab pikaajalise laagerdumise jooksul hapu, soolase ja veidi kirbe maitse.

Suus võib tunda järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid aroome ja maitseid:

| — | loomne, kitsede alarühm; |
| --- | --- |

—

loomne, kitsede alarühm;

| — | taimne, alarühm, kuhu kuuluvad looduslikud taimed, mis kasvavad piirkonnas, kus kitsed söövad, ja nimetatud piirkonna kõrvalsaadused, mida nad söödaks tarvitavad; |
| --- | --- |

—

taimne, alarühm, kuhu kuuluvad looduslikud taimed, mis kasvavad piirkonnas, kus kitsed söövad, ja nimetatud piirkonna kõrvalsaadused, mida nad söödaks tarvitavad;

| — | muu, toorjuustu ja pehme juustu puhul õrn vadakumaitse ning poolvalminud ja valminud juustu puhul looduslikku koobast meenutav ja hallituse maitse. |
| --- | --- |

—

muu, toorjuustu ja pehme juustu puhul õrn vadakumaitse ning poolvalminud ja valminud juustu puhul looduslikku koobast meenutav ja hallituse maitse.

Ninas võib tunda järgmistesse kategooriatesse kuuluvaid lõhnu:

| — | piimane, piimhappe alarühm; |
| --- | --- |

—

piimane, piimhappe alarühm;

| — | taimne, alarühm, kuhu kuuluvad niidetud rohi, kitsede söömispiirkonnas kasvavate looduslike taimede segu; |
| --- | --- |

—

taimne, alarühm, kuhu kuuluvad niidetud rohi, kitsede söömispiirkonnas kasvavate looduslike taimede segu;

| — | loomne, kitsede alarühm; |
| --- | --- |

—

loomne, kitsede alarühm;

| — | loomne, laabi alarühm; |
| --- | --- |

—

loomne, laabi alarühm;

| — | muu, toorjuustu ja pehme juustu puhul õrn vadakulõhn ning poolvalminud ja valminud juustu puhul looduslikku koobast meenutav ja hallituse lõhn. |
| --- | --- |

—

muu, toorjuustu ja pehme juustu puhul õrn vadakulõhn ning poolvalminud ja valminud juustu puhul looduslikku koobast meenutav ja hallituse lõhn.

Sõltuvalt laagerdumisajast esineb juustukoorikul geograafilisele piirkonnale omast hallitust, mis on lühiajaliselt laagerdunud juustudel praktiliselt märkamatu ning poolvalminud ja valminud juustudel pruunikat või rohekaspruuni värvi. Sellest tulenevalt muutuvad toote organoleptilised omadused nii, et toorjuustu ja pehme juustu õrn vadakulõhn asendub looduslikule koopale või keldrile omase aroomiga.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Sierra de Camerose kitsekasvatajad lüpsid kitsi seal, kus need parajasti viibisid, ning valmistasid saadud piimast juustu, mida hoiti pajuvitstest punutud korvides. Aegamööda laienes juustu „Queso Camerano” tootmine ka muudesse La Rioja osadesse. Selle põhjuseks oli rändkarjatamine, mis tähendas, et kitsedele otsiti karjamaid nii mägedes kui ka orgudes.

Kitsi, kelle piimast valmistatakse juustu „Queso Camerano”, karjatatakse kaitstud geograafilises piirkonnas ning samas piirkonnas valmistavad juustumeistrid nimetatud juustu nii nagu nende eelkäijadki.

Juustu „Queso Camerano” iseloomulik taimne ja loomne lõhn ja maitse, mida on punktis 5.2 „Toote eripära” kirjeldatud kui „taimne, alarühm, kuhu kuuluvad niidetud rohi, kitsede söömispiirkonnas kasvavate looduslike taimede segu” ja „loomne, kitsede alarühm”, tuleneb selliste kitsede piima kasutamisest, keda söödetakse peamiselt määratletud geograafilise piirkonna looduslike taimede ning kõrvalsaadustega. See näitab geograafilise piirkonna loomastiku ja taimestiku vahelist vankumatut seost ning selle otsest mõju juustu „Queso Camerano” organoleptilistele omadustele.

Nimetatud mõju tuleneb sellest, et piima rasvafaas talletab kitsede söödas sisalduvate taimede lõhna ja see kandub edasi piimasse ning ka sellest valmistatud juustusse, seal laagerdumise käigus veelgi võimendudes.

Juustu „Queso Camerano” algupärane valmistusviis ei ole kuigivõrd muutunud, mistõttu inimtegur mängib juustu lõppomadustes samuti olulist rolli. Juustu „Queso Camerano” valmistatakse nii nagu suure niiskusesisaldusega toorjuustu, mida võidakse ka vähemal või rohkemal määral laagerdada, mille käigus toorjuustu ja pehme juustu õrn vadakulõhn ja -maitse muutuvad poolvalminud ja valminud juustus vähehaaval looduslikku koobast meenutavaks ja hallituslõhnaks, mis tuleneb juustukoorikul kontrollitult moodustuvast hallitusest.

Kitsepiimast loodusliku laabi saamiseks kasutatava ensümaatilise kalgendamise meetod on samuti eriline ja mõjutab otseselt mitte ainult tekkinud juustumassi tihkust ja tekstuuri, vaid ka loomset, laabi alarühma kuuluvat lõhna.

Vormina kasutatav korv (cilla) on samuti valmistusprotsessi oluline osa, kuna see annab juustule selle lõpliku iseloomuliku välimuse ja suuruse ning võimaldab nõrutada juustu ilma välise pressimiseta. Seepärast toimub see valmistusprotsessi oluline etapp loomulikul teel aeglaselt, olles tihedasti seotud lõpptoote konsistentsi, elastsuse ja vastupidavusega.

Sellise raskusjõu mõjul toimuva nõrgumise tulemusena saadav juustumass ei ole väga ühtlane ja seetõttu ei ole niiviisi võimalik valmistada suuremõõdulisi juuste, mis on veel üks juustu „Queso Camerano” eriomadus.

Seega on juustu „Queso Camerano” kvaliteet ja iseloomulikud omadused seotud selle geograafilise päritoluga, seda eelkõige tänu piirkonna kliima- ja mullastikutingimustele, mis on äärmiselt olulised kitsedele põhitoidust andvate karjamaade asukoha ja mitmekesisuse seisukohalt, ning juustuga seotud inimestega, kes on osanud aja jooksul edasi anda traditsioonilise valmistamismeetodi põhitõed.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.larioja.org/upload/documents/695777_PLIEGO_DE_CONDICIONES_MODIFICADO_QUESO_CAMERANO.pdf?idtab=438497

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 4.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 101/13

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2012/C 101/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SCOTTISH WILD SALMON”

EÜ nr: UK-PGI-0005-0863-07.03.2011

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Scottish Wild Salmon”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Ühendkuningriik

3.   Põllumajandustoote või toiduaine kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.7. | Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted |
| --- | --- |

Klass 1.7.

Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Liiki Salmo Salar kuuluvat pelaagilist kala „Scottish Wild Salmon” püütakse kõikjal Šotimaa jõgedes ja meres – nii ranna lähedal kui ka kuni 1 500 m kaugusel Šoti rannikust.

Värske „Scottish Wild Salmon” lõhe on tumesinise seljaga läikivat hõbedast värvi ning tugevate, kahjustamata soomustega. Kalaliha on tihke ning tumeroosat värvi. Lõhel on väga värske kala lõhn ning kogu püügihooaja vältel püsiva suurepärase seisundi tõttu on kalaliha mahlane ja maitse eriti intensiivne. „Scottish Wild Salmon” on muudest lõheliikidest eristatav oma perfektsete täppide ning veatu saba, uimede ja pea ning kala pikast rännuteest tingitud hea lihastoonuse ja kalaliha tihke tekstuuri poolest. „Scottish Wild Salmon” lõhes ei ole tehisvärve ega keemilisi aineid.

Kuna kala on looduses eri tingimustest mõjutatava kasvuga looduslik toode, ei ole konkreetseid suuruskategooriad ette nähtud. „Scottish Wild Salmon” lõhe kaal on tavaliselt 1,5 kg ja rohkem ning võib kaaluda kuni 20 kg. Kala väline värvus on hõbedane ning kalaliha on tihke ja tumeroosat värvi. Värsket, ühes tükis lõhet müüakse kasti jää sisse pandult.

3.3.   Toorained (üksnes töödeldud toodete puhul):

Ei kohaldata.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Ei kohaldata

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kala peab olema püütud Šotimaa jõgedest või merest ranna lähedalt või kuni 1 500 m kaugusel Šoti rannikust ühe järgmise püügimeetodiga:

Võrk ja lamepaat (Net and Coble)

| — | Kasutatakse lamedast kaluripaadist, kaldalt või veepiirilt vette lastud piirdevõrku, mille puhul kalad ümbritsetakse võrguga ning võrk tõmmatakse seejärel kaldale. |
| --- | --- |

—

Kasutatakse lamedast kaluripaadist, kaldalt või veepiirilt vette lastud piirdevõrku, mille puhul kalad ümbritsetakse võrguga ning võrk tõmmatakse seejärel kaldale.

Paispüünised (Cruives)

| — | Jões (varem ka jõesuudmetes) kalapüügil kasutatav ajalooline püünis, mis on tehtud puitteivastest või vitsapunutistest, mis mõnikord on kinnitatud kivitammile. Lõhepüügi jaoks välja töötatud püünised on enam-vähem nelinurksed püüniskastid, mille keskel seade, mis takistab kalade väljapääsu. Püünised on kinnitatud kivitammi ja paigutatud põiki jõge. |
| --- | --- |

—

Jões (varem ka jõesuudmetes) kalapüügil kasutatav ajalooline püünis, mis on tehtud puitteivastest või vitsapunutistest, mis mõnikord on kinnitatud kivitammile. Lõhepüügi jaoks välja töötatud püünised on enam-vähem nelinurksed püüniskastid, mille keskel seade, mis takistab kalade väljapääsu. Püünised on kinnitatud kivitammi ja paigutatud põiki jõge.

Paiksed püügisüsteemid (Fixed Engine fisheries)

| — | Kottvõrk, kahvvõrk või seisevvõrk – kalapüünis, mis olenevalt tingimustest on kinnitatud või ankurdatud kaldale või merepõhja. |
| --- | --- |

—

Kottvõrk, kahvvõrk või seisevvõrk – kalapüünis, mis olenevalt tingimustest on kinnitatud või ankurdatud kaldale või merepõhja.

| — | Haaf- ja poke-võrgud – vooluspüügivõrk haaf on kinnitatud nelinurksetele raamidele, mida jõesuudme põhjas sammuvad kalurid hoiavad jõevoolus. Võrk tõstetakse kohe välja, kui lõhe sisse satub. Seejuures võivad mitmed kalurid töötada kõrvuti ühes reas. Vooluspüügivõrk poke koosneb tervest reast kottvõrkudest, mis on kinnitatud puitteivaste külge keset loodete veevoolu. Tõusuvee tagasi valgudes jäävad kalad võrku kinni. |
| --- | --- |

—

Haaf- ja poke-võrgud – vooluspüügivõrk haaf on kinnitatud nelinurksetele raamidele, mida jõesuudme põhjas sammuvad kalurid hoiavad jõevoolus. Võrk tõstetakse kohe välja, kui lõhe sisse satub. Seejuures võivad mitmed kalurid töötada kõrvuti ühes reas. Vooluspüügivõrk poke koosneb tervest reast kottvõrkudest, mis on kinnitatud puitteivaste külge keset loodete veevoolu. Tõusuvee tagasi valgudes jäävad kalad võrku kinni.

Määratletud geograafilises piirkonnas peavad toimuma järgmised tootmisetapid:

| — | lossimine, |
| --- | --- |

—

lossimine,

| — | suuruse järgi sortimine, |
| --- | --- |

—

suuruse järgi sortimine,

| — | kasti jää sisse panemine Šotimaa piires. Kalade kasti jää sisse panemine toimub tavaliselt enne turule saatmist kalapüügijaamades ning võib toimuda Šotimaa igas kalapüügijaamas. |
| --- | --- |

—

kasti jää sisse panemine Šotimaa piires. Kalade kasti jää sisse panemine toimub tavaliselt enne turule saatmist kalapüügijaamades ning võib toimuda Šotimaa igas kalapüügijaamas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei kohaldata

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Ei kohaldata

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kogu Šotimaa, sh ka kuni 1 500 m kaugusel Šoti rannikust asuv piirkond.

5.   Geograafilise piirkonna eripära:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Määratletud geograafilise piirkonna ökoloogilised tingimused on „Scottish Wild Salmon” lõhe jaoks soodsad. Šotimaa mõõdukas kliima, pinnavormid ja loodus, kõrge kvaliteediga vesi ja üle kallaste tõusva veega jõed on olulised „Scottish Wild Salmon” lõhe jaoks, kuna kala siseneb üksnes puhtasse vette Šoti rannikul.

Lõhe on pärismaine kala – ta alustab elu jõgede magevees, siirdub seejärel allavoolu ookeani ning tuleb täiskasvanuna tagasi oma sünnijõkke kudema. Lõhepüük toimubki kalade tagasipöördumise ajal nende kodujõgedesse.

Selleks ajaks on nad 1–3 aastat elanud Kanada ja Gröönimaa ranniku lähistel Arktika vetes. Šotimaa mõõduka kliimaga geoloogia ja geograafia, kõrge kvaliteediga vesi ja üle kallaste tõusva veega jõed on just sellised tingimused, et saaks kasvada terved ja tugevad kalad, kes kuuluvad kogu aasta peale ühtlaselt jaotunud ainulaadse rändeajaga eri populatsioonidesse. „Scottish Wild Salmon” lõhe jaoks on see väga oluline, kuna kala siseneb üksnes puhtasse vette Šoti rannikul.

Šotimaa jõgikonnad on Euroopa ühe suurema ja kõige mitmepalgelisema Atlandi lõhevaru tugisammas. Peaaegu 400 jões leidub sadu lõhepopulatsioone, mis üksteisest geneetiliselt erinevad.

5.2.   Toote eripära:

Atlandi lõhe on anadroomne kala, ta alustab elu magevees, siirdub seejärel allavoolu ookeani ning tuleb täiskasvanuna tagasi oma sünnijõkke kudema. Seos geograafilise piirkonnaga on asjaolu, et lõhepüük toimub sel ajal, kui kala pöördub tagasi oma kodujõkke, kus ta sündis.

„Scottish Wild Salmon” lõhe omadused kujunevad nii tänu määratletud geograafilise piirkonna ökoloogilistele tingimustele kui ka kala püügi- ja töötlemistraditsioonidele. Kõnealused traditsioonilised püügimeetodid on hästi dokumenteeritud. „Scottish Wild Salmon” lõhepüük on Šotimaa pärandkultuuri elujõuline osa – kõnealuses piirkonnas on põlvest põlve edasi antud pika aja jooksul omandatud oskusi kalade asukohta kindlaks teha ja neid püüda. Seepärast on Šotimaal tänapäevalgi veel aktiivseid võrgukalamehi.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Võrgupüük

Juba sajandeid on Šotimaal lõhet võrguga püütud. Lõhe on olnud ja on ka edaspidi liik, mida võib pidada lausa vapilooma sarnaseks. Viited Tweedi jõel tõstevõrguga kalapüügi kohta on pärit umbes aastast 1160. Vanim lõhepüügi õigusakti ürik on pärit 1424. aastast. Jõesuudmetes paiksete püügisüsteemide abil kalapüük oli seadusega lubatud kuni 19. sajandi alguseni. Lõhe võrgupüügi tippajal sai selle tegevusega tööd ligikaudu 3 000 inimest. Viimase 25 aasta jooksul on enamik Šotimaa lõhe võrgupüügijaamu oma tegevuse lõpetanud, kuigi mõnedes tegutsetakse tänapäevalgi.

Kalapüügimeetodid on oma olemuselt muutumatuna püsinud sajandeid. See traditsioon jätkub; kalapüügitehnika oskusteavet on antud edasi põlvest põlve, kuigi tänapäeval kasutatakse kaasaegset tehnikat – paadimootoreid ja võrgupuhastuseks survepesureid.

Enne kaasaegsete külmutusmeetodite kasutuselevõttu olid mõnes kalurikülas kalade töötlemiseks olemas oma külmhooned. Jäässe pakitud lõhe saadeti Šotimaalt purjelaevadega Londoni Billingsgate'i turule. Montrose lähedal on üks vana külmhoone veel tänapäevalgi alles. See on 19. sajandi keskel ehitatud suur võlvitud lae ja tänapäevani säilinud murukatusega hoone. Sellisele katusele sadanud vihmavee aurustumisel on hoone jaoks jahutav mõju.

Maine

Ka hõbedakangi või kalade kuninga nime all tuntud lõhe on olnud ja on edaspidigi väärtuslik toode. Suitsutatud lõhet transporditi mõnikord pikki vahemaid. „Scottish Wild Salmon” lõhe peamine müügikoht oli Londoni Billingsgate'i turg.

Tänapäeval müüakse suitsutatud „Scottish Wild Salmon” lõhet kõikjal Šotimaa talulaatadel ning osa värskest kalast eksporditakse välismaale. Möödanikus on „Scottish Wild Salmon” lõhet saadetud ka kuningakotta; 2005. aastal pakuti seda söögiks G8 tippkohtumisel Gleneaglesis; kala kasutavad sellised tipprestoranid nagu Harrods, Fortnum ja Mason ning Londoni Piccadillys asuva Bentleys Oyster Bari omanik tippkokk Richard Corrigan.

„Scottish Wild Salmon” lõhe on laialt tuntud oma erakordse maitse ja tekstuuri poolest. Londoni lõhesuitsutusettevõtja Forman & Field Salmon Smokers kinnitab, et parimat kvaliteetlõhet otsides tuleb kõne alla „üksnes ajaloolise mainega Šoti looduslik lõhe”, mis vastab kõige paremini esitatavatele kvaliteedinõuetele. „Scottish Wild Salmon” lõhe on esindab Šoti hõrku toodet, mida hindavad nii omamaised tarbijad kui ka tippkokad ja -restoranid kogu maailmas. „Scottish Wild Salmon” lõhe ostjad ja tarbijad kiidavad sageli toote kõrget kvaliteeti.

Šotimaal on kalapüük olnud pikki sajandeid oluline tööstusharu. Šotimaa mageveekalade populatsioonid on rahvusvahelise tähtsusega looduspärand. Hoolimata viimaste aastate loomuse vähenemisest jääb Šotimaa lõhepüük rahvusvaheliselt tähtsaks tegevuseks. Šotimaa lõhepüük on ülemaailmselt tuntud kalapüük. Šotimaa jõgikonnad on Euroopa ühe suurema ja kõige mitmepalgelisema Atlandi lõhevaru tugisammas. Šotimaa kuulub Euroopa suurimate merekalapüüdjate hulka – seal toimub 66 % Ühendkuningriigis aset leidvatest lossimistest; seal on rohkem kui 50 000 km jõgesid, enam kui 30 000 mäestikujärve ja tiiki, kus elutseb Atlandi looduslik lõhe ning meriforell.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/scottish-wild-salmon-pgi.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---