# Europeiska unionens C 101/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2012.101.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 101 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången4 april 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2012.101.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 101

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången4 april 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 101/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2012/C 101/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  ) | 4 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 101/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2012/C 101/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6520 – Cinven/George Topco) (
  1
  )

1

4

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 101/03 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 1,00 % den 1 april 2012 – Eurons växelkurs | 5 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2012/C 101/03

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 1,00 % den 1 april 2012 – Eurons växelkurs

5

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2012/C 101/04 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 6 |
| 2012/C 101/05 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 13 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2012/C 101/04

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

6

2012/C 101/05

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2012/C 101/01

| Datum för antagande av beslutet | 28.12.2011 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34122 (11/N) |
| Medlemsstat | Grekland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme |
| Rättslig grund | Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’ |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd under en godkänd stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Rekapitalisering |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 380 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | — |
| Ekonomisk sektor | Finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministry of Finance |
| Nikis 5-7 |
| 101 65 Athens |
| GREECE |

Datum för antagande av beslutet

28.12.2011

Referensnummer för statligt stöd

SA.34122 (11/N)

Medlemsstat

Grekland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Second recapitalisation of Piraeus Bank under the Greek recapitalisation scheme

Rättslig grund

Law 3723/2008 regarding the ‘Support Measures for the Credit Institutions (Guarantee, Recapitalisation, Bond Loan Schemes)’

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd under en godkänd stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Rekapitalisering

Budget

Totalt planerat stödbelopp 380 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

—

Ekonomisk sektor

Finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministry of Finance

Nikis 5-7

101 65 Athens

GREECE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 6.2.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34148 (11/N) |
| Medlemsstat | Grekland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας
  Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Rättslig grund | Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας
  Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Andra tillskott av eget kapital |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 10 000 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 30.6.2012 |
| Ekonomisk sektor | Finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ypourgeio Oikonomikwn |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Datum för antagande av beslutet

6.2.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.34148 (11/N)

Medlemsstat

Grekland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ίδρυση Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Idrisi Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Rättslig grund

Σχέδιο νόμου περί ιδρύσεως Ταμείου Χρηματοπιστωτικής Σταθερότητας

Sxedio Nomou Peri Idrisews Tameiou Xrhmatopistotikis Statherotitas

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Andra tillskott av eget kapital

Budget

Totalt planerat stödbelopp 10 000 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 30.6.2012

Ekonomisk sektor

Finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ypourgeio Oikonomikwn

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 6.2.2012 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | SA.34149 (11/N) |
| Medlemsstat | Grekland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας
  Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas |
| Rättslig grund | N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»
  N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis» |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | Garanti, Andra tillskott av eget kapital |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 98 000 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | till den 30.6.2012 |
| Ekonomisk sektor | Finansförmedling |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών
  Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

6.2.2012

Referensnummer för statligt stöd

SA.34149 (11/N)

Medlemsstat

Grekland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Μέτρα στήριξης για τα πιστωτικά ιδρύματα της Ελλάδας

Metra stiriksis gia ta pistwtika idrumata ths Elladas

Rättslig grund

N 3723/08 «Ενίσχυση της ρευστότητας της οικονομίας για την αντιμετώπιση των επιπτώσεων της διεθνούς χρηματοπιστωτικής κρίσης και άλλες διατάξεις»

N 3723/08 «Enisxisi ths refstotitas tis oikonomias gia tin antimetwpisi twn epiptwsewn tis diethnous xrhmatopistwtikis krisis kai alles diatakseis»

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

Garanti, Andra tillskott av eget kapital

Budget

Totalt planerat stödbelopp 98 000 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

till den 30.6.2012

Ekonomisk sektor

Finansförmedling

Den beviljande myndighetens namn och adress

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Ypourgeio Oikonomias kai Oikonomikwn

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 4.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/4

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6520 – Cinven/George Topco)

(Text av betydelse för EES)

2012/C 101/02

Kommissionen beslutade den 15 mars 2012 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6520. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32012M6520. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/5

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

1,00 % den 1 april 2012

Eurons växelkurs (2)

3 april 2012

2012/C 101/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3315 |
| JPY | japansk yen | 109,30 |
| DKK | dansk krona | 7,4404 |
| GBP | pund sterling | 0,83255 |
| SEK | svensk krona | 8,7938 |
| CHF | schweizisk franc | 1,2035 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,5600 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,621 |
| HUF | ungersk forint | 293,80 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7007 |
| PLN | polsk zloty | 4,1357 |
| RON | rumänsk leu | 4,3775 |
| TRY | turkisk lira | 2,3677 |
| AUD | australisk dollar | 1,2848 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3206 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3386 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6203 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6674 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 496,77 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 10,2324 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,3781 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4933 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 167,71 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,0607 |
| PHP | filippinsk peso | 56,791 |
| RUB | rysk rubel | 39,0237 |
| THB | thailändsk baht | 41,037 |
| BRL | brasiliansk real | 2,4342 |
| MXN | mexikansk peso | 16,9593 |
| INR | indisk rupie | 67,5140 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3315

JPY

japansk yen

109,30

DKK

dansk krona

7,4404

GBP

pund sterling

0,83255

SEK

svensk krona

8,7938

CHF

schweizisk franc

1,2035

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,5600

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,621

HUF

ungersk forint

293,80

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7007

PLN

polsk zloty

4,1357

RON

rumänsk leu

4,3775

TRY

turkisk lira

2,3677

AUD

australisk dollar

1,2848

CAD

kanadensisk dollar

1,3206

HKD

Hongkongdollar

10,3386

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6203

SGD

singaporiansk dollar

1,6674

KRW

sydkoreansk won

1 496,77

ZAR

sydafrikansk rand

10,2324

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,3781

HRK

kroatisk kuna

7,4933

IDR

indonesisk rupiah

12 167,71

MYR

malaysisk ringgit

4,0607

PHP

filippinsk peso

56,791

RUB

rysk rubel

39,0237

THB

thailändsk baht

41,037

BRL

brasiliansk real

2,4342

MXN

mexikansk peso

16,9593

INR

indisk rupie

67,5140

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 4.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/6

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 101/04

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”QUESO CAMERANO”

EG-nr: ES-PDO-0005-0767-19.03.2009

SGB ( ) SUB ( X )

1.   Beteckning:

”Queso Camerano”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.3. | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Ost

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig:

Osten ”Queso Camerano” är kompakt med en fast konsistens och saknar nästan helt hål och sprickor. Dess snittyta är helt vit eller aningen elfenbensfärgad, ytan är slät utan sprickor och den är smidig till konsistensen och tålig. Osten framställs av getmjölk, genom enzymatisk koagulering av naturlig getlöpe. Den väger mellan 200 och 1 200 gram, är liten och har en lägsta fetthalt i torrsubstansen på 35 procent. ”Queso Camerano” är cylinderformad och har plan ovan- och undersida, men konvexa sidor. Dess utsida har avtryck av de videkorgar som används för att forma osten. Produkten är ett resultat av begränsade och ibland knappa ekonomiska tillgångar och dess karaktär är kärv och rättfram och förmedlar den naturliga känslan av vilda växter och frisk luft.

”Queso Camerano”, vars framställningsmetod liknar den som används för mjukost med naturlig självavrinning, kan eventuellt mognadslagras. Beroende på vilken mognadslagringsprocess som används får osten följande beteckningar:

| — | Färsk ”Queso Camerano”: ost som är konsumtionsfärdig efter tillverkningsprocessen. |
| --- | --- |

—

Färsk ”Queso Camerano”: ost som är konsumtionsfärdig efter tillverkningsprocessen.

| — | Ung ”Queso Camerano”: ost som efter tillverkningsprocessen ska mognadslagras i minst 15 dagar. |
| --- | --- |

—

Ung ”Queso Camerano”: ost som efter tillverkningsprocessen ska mognadslagras i minst 15 dagar.

| — | Mellanlagrad ”Queso Camerano”: ost som efter tillverkningsprocessen ska mognadslagras i minst 30 dagar. |
| --- | --- |

—

Mellanlagrad ”Queso Camerano”: ost som efter tillverkningsprocessen ska mognadslagras i minst 30 dagar.

| — | Lagrad ”Queso Camerano”: ost som efter tillverkningsprocessen ska mognadslagras i minst 75 dagar. |
| --- | --- |

—

Lagrad ”Queso Camerano”: ost som efter tillverkningsprocessen ska mognadslagras i minst 75 dagar.

Beroende på hur länge osten mognadslagras är färsk och ung ”Queso Camerano” mjuk till halvmjuk utan skorpa. Mellanlagrad och lagrad ”Queso Camerano” är halvhård till hård med tydlig skorpa som är mer eller mindre möglig.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

All mjölk som används för framställningen av ”Queso Camerano” ska komma från det avgränsade geografiska området från friska getter av raserna Serrana, Murciana-Granadina, Malagueña, Alpina och korsningar av dessa. Mjölken ska dessutom uppfylla de gällande lagstiftningsbestämmelserna i fråga om hygien och hälsa och uppvisa följande egenskaper:

| — | Mjölken ska vara ren och fri från orenheter. |
| --- | --- |

—

Mjölken ska vara ren och fri från orenheter.

| — | Den får inte innehålla råmjölk, läkemedel eller konserveringsmedel. |
| --- | --- |

—

Den får inte innehålla råmjölk, läkemedel eller konserveringsmedel.

Den mjölk som används ska ha följande sammansättning:

| — | Proteinhalt: lägst 3,3 procent. |
| --- | --- |

—

Proteinhalt: lägst 3,3 procent.

| — | Fetthalt: lägst 4 procent. |
| --- | --- |

—

Fetthalt: lägst 4 procent.

| — | Torrsubstans: lägst 13 procent. |
| --- | --- |

—

Torrsubstans: lägst 13 procent.

| — | Högsta syrahalt (vid ankomsten till ostfabriken): 15 °Dornic. |
| --- | --- |

—

Högsta syrahalt (vid ankomsten till ostfabriken): 15 °Dornic.

| — | pH-halt: lägst 6,5 procent. |
| --- | --- |

—

pH-halt: lägst 6,5 procent.

Den löpe som används för den enzymatiska koaguleringen är naturlig löpe från getter.

Färska, unga och mellanlagrade ostar framställs av pastöriserad mjölk, medan lagrade ostar kan framställas av antingen obehandlad eller pastöriserad mjölk.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Djurens foder består huvudsakligen av naturlig växtlighet, främst buskar, vars särdrag påverkar ostens sensoriska egenskaper. Getterna går på bete året runt, om klimatet tillåter det, utom under killningen, då getterna hålls i stallet tillsammans med killingarna.

Betet kompletteras med biprodukter, främst spannmålshalm, vinrankor, olivblad och -kvistar, mandelskal, trädgårdsodlingsrester, betmassa och avfall från konservindustrin med ursprung i det avgränsade geografiska området, samt bönor, ärtor och kompletterande halmbaserade produkter med högt näringsvärde med tillsats av ärtor, havre, majs, torkade bönor, torkad lucern och vicker. Spannmålen ska om möjligt odlas av uppfödarna själva och de kompletterande produkterna ska komma från det avgränsade geografiska området. Under normala klimatförhållanden utgörs omkring 80 procent av foderransonen av färskt gräs och biprodukter.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Mjölkningen, kylningen, konserveringen, insamlingen och transporten av getmjölken, samt framställningen, mognadslagringen och konserveringen av osten ska äga rum under helt kontrollerade förhållanden på godkända anläggningar i det avgränsade geografiska området.

Den traditionella framställningsmetoden för ”Queso Camerano” är specifik, eftersom den i princip består i att framställa en färsk getost som kan mognadslagras under en längre eller kortare period.

Getmjölken är den viktigaste råvaran för framställningen av ”Queso Camerano”, eftersom osten har sitt ursprung i att invånarna i bergen, som levde på naturahushållning, hade en get för att tillgodose sitt eget behov av mjölk och tillverkade ost av den resterande mjölken.

Framställningen av ”Queso Camerano” har inte förändrats nämnvärt sedan osten började tillverkas. Den enda utveckling som har skett, rent tekniskt, har bestått i att förbättra framställningsmetoderna så att man kan framställa större mängder ost av hög kvalitet under bästa möjliga hygienförhållanden.

Framställningsmetoden för ”Queso Camerano” liknar den som används för mjukost, vars ostmassa efter att ha genomgått flera brytningar fortfarande har en hög fuktighetsgrad. Ostmassan framställs fortfarande genom enzymatisk koagulering, med användning av naturlig löpe av animaliskt ursprung, närmare bestämt getlöpe.

För avrinningen används ingen mekanisk pressmetod som för de flesta ostar, eftersom ostmassan efter brytningen läggs i den karakteristiska form eller korg (”cilla”) som, förutom att ge osten dess slutliga form och storlek genom att korgens flätning lämnar ett avtryck på hela ostens yta, skyddar osten från yttre tryck.

På detta sätt låter korgen således ostens egen vikt fungera som press vilket garanterar en naturlig, långsam och utdragen självavrinning, och gör att den till en början mjuka ostmassan gradvis blir fastare.

Osten konsumeras huvudsakligen färsk, men för att förlänga ostens hållbarhetstid mognadslagras den. Vid mognadslagring av färsk ”Queso Camerano” har osten redan vid lagringens början en hög fuktighetsgrad som direkt framhäver mjölkens egenskaper och ökar proteolysen, till skillnad från de övriga ostarna från Iberiska halvön.

Mognadslagringen av ”Queso Camerano” varar i minst 15 dagar för unga ostar, i minst 30 dagar för mellanlagrade ostar och i minst 75 dagar för lagrade ostar, och under lagringen får osten en yttre skorpa.

Under lagringen vänds och rengörs ostarna regelbundet. När osten lagras under en längre period (≥ 30 dagar) kan utsidan av ”Queso Camerano” gnidas in med olivolja för att kontrollera mögeltillväxten på skorpan, utan att oljan betraktas som en tillsatt ingrediens.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Ung, mellanlagrad och lagrad ost kan förpackas med sin naturliga skorpa i krympfilm, vakuumpåse, papperspåse eller cellofanpapper. Färska ostar förpackas i formar eller varmformade behållare. Detsamma gäller även unga ostar.

Osten får endast saluföras hel.

3.7   Särskilda regler för märkning:

Osten märks med den etikett som godkänts av kontrollorganet för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Queso Camerano”, som är den enda etikett som används för alla aktörer som säljer ostar med denna skyddade ursprungsbeteckning. Ostens varumärke anges med större bokstäver. Beteckningen ”D.O.P. ’QUESO CAMERANO’” anges med bokstäver som är 20 procent mindre. Storleken på de bokstäver som används för att ange ostfabrikens placering, adress, ort och provins får inte vara högre än 2 mm.

Alla aktörer som följer föreskrifterna i produktspecifikationen har rätt att använda den etikett som godkänts av kontrollorganet.

Image

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Den mjölk som används för framställningen av ostar med den skyddade geografiska beteckningen ”Queso Camerano” kommer från det område där osten framställs och mognadslagras, och omfattar kommunerna i distrikten Rioja Alta, Sierra Rioja Alta, Sierra Rioja Media och Sierra de Rioja Baja samt följande kommuner i distriktet Rioja Media: Daroca, Lagunilla de Jubera, Logroño, Ocón, Santa Engracia och Villamediana de Iregua och i distriktet Rioja Baja: Aguilar del Río Alhama, Arnedo, Autol, Bergasa, Bergasillas, Cervera del Río Alhama, Grávalos, Herce, Igea, Pradejón, Quel, Santa Eulalia Bajera, Tudelilla och Villarroya.

Det avgränsade området omfattar en yta på 407 149 ha, av de totalt 503 388 ha som utgör hela den autonoma regionen La Rioja.

Avgränsningen av det skyddade geografiska området bygger på var getbesättningarna befinner sig, på framställningsmetodens ursprung samt på den rika mångfalden med naturligt bete med buskar, biprodukter från jordbruket och halm.

5.   Samband med det geografiska området:

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Trots att La Rioja ligger i norra Spanien har området ett utpräglat Medelhavsklimat. Området ligger geografiskt mellan la Sierra de Cantabria, som ger skydd mot de fuktiga nordanvindarna, och Iberiska kordiljäran.

”Queso Camerano” började tillverkas söder om La Rioja i bergsområdet Sierra de Cameros, som än i dag är ett av de ekonomiskt minst gynnade landsbygdsområdena. Klimatförhållandena i området utmärks av begränsad och lokal nederbörd, stränga vintrar och varma somrar, med korta vårar och höstar och där det ofta förekommer frost sent på säsongen.

I området föddes förr stora getbesättningar upp extensivt och ”transterminancia” (växling av betesområde i ett medelstort område i flera kommuner) tillämpades mellan bergen och dalgångarna, såsom Enric Canut beskriver (1988) i sitt verk Manual de Quesos, Queseros y Quesómanos (1988). I fastighetsregistret för Ensenada (1700-talet) anges att det även fanns getbesättningar i regionen Ebrodalen, i såväl Logroño som i Haro.

De speciella markförhållandena i det avgränsade området gynnar även utvecklingen av en mycket rik växtlighet och mycket frodiga naturliga ängar till följd av den dominerande förekomsten av brunjord på paleozoiskt skiffer i Sierra de la Demanda eller på sandsten från Trias. Merparten av denna jord lämpar sig för skogsplantering eller åtminstone för tät buskskog och dess övre lager är mycket rikt på organiskt material, samtidigt som andra jordmåner gynnar förekomsten av ljung (Calluna vulgaris och Erica-arter).

Den naturliga växtligheten består främst av ärttörne, timjan, rosmarin, björnbär, hagtorn, ginst, ljunghed och enbuskar. Skörderester och andra restprodukter från jordbruket från det avgränsade geografiska området utgör ett naturligt komplement till djurens foder och ger osten dess kraftfulla och fylliga smak.

Klimat- och markförhållandena gör området rikt på naturliga ört- och buskrika betesmarker med stort fodervärde, som ger mjölken vissa särdrag med avseende på fett-, protein- och sockerhalten samt mineraltsalthalten, som direkt påverkar ostens smak och i sin helhet överförs till osten tack vare en traditionell framställningsmetod som förbättrats under tidens gång.

Osten började tillverkas av forna tiders uppfödare och invånare i bergsregionen, som genom att anpassa sig till de begränsningar som naturen omkring dem skapade och de knappa kommunikationerna med omvärlden, utarbetade framställningsmetoden för ”Queso Camerano” för att dra nytta av överskottet av getmjölken, som var ett viktigt födoämne för det traditionella bergslivet och dess traditioner och högtider, genom att förlänga dess hållbarhet.

I slutet av 1960-talet och i början av 1970-talet minskade getbesättningarna och osttillverkningen till följd av utflyttningen från bergen till dalgångarna och till följd av en skogspolitik som gynnade återbeskogning och därmed hindrade getterna från att ta sig in i skogarna. Traditionen att tillverka ”Queso Camerano” på ett hantverksmässigt sätt med getmjölk från egna getbesättningar har dock bevarats fram till våra dagar, tack vare privat konsumtion och beställningsförsäljning.

Bland de mänskliga faktorerna finns alltså kunskapen om den traditionella framställningsmetoden för ”Queso Camerano” som gått i arv mellan ostmästarna, som till perfektion kunnat förena den traditionella metoden med tekniska förbättringar som till fullo följer hygiennormerna.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

”Queso Camerano”, som uteslutande framställs av getmjölk, framställs i ett bergsområde söder om La Rioja som kallas Sierra de Cameros, vilket gett osten dess namn.

”Queso Camerano” blev känd för flera hundra år sedan och var uppskattad redan på 1000-talet, då Gonzalo de Berceo talade om denna ost i la vida de San Millán:

| | Unas tierras dan vino, en otras dan dineros, |
| --- | --- |

Unas tierras dan vino, en otras dan dineros,

| | En aguna Çevera, en alguantas carneros, |
| --- | --- |

En aguna Çevera, en alguantas carneros,

| | Fierro traen en Alava e cunnos de azeros, |
| --- | --- |

Fierro traen en Alava e cunnos de azeros,

| | Quesos dan en ofrendas por todos los camberos. |
| --- | --- |

Quesos dan en ofrendas por todos los camberos.

Inom ramen för det EU-finansierade projektet ”Euroterroirs”, som syftar till att värdesätta det europeiska gastronomiska arvet, har det spanska ministeriet för jordbruk, fiske och livsmedel (MAPA) offentliggjort ”Inventario Español de Productos Tradicionales de la tierra” (Spansk förteckning över traditionella jordbruksprodukter), där ”Queso Camerano” finns med på sidan 203.

Denna ost nämns även i MAPA:s katalog över spanska ostar från 1973 (”Catálogo de quesos españoles”) och i MAPA:s katalog över spanska ostar från 1990, och nämns flera gånger i bibliografin om etnografin i regionen Sierra de Cameros.

Den rena getosten ”Queso Camerano” finns även med på kartan över Spaniens hundra bästa ostar (”Los 100 mejores quesos de España”).

”Queso Camerano” utmärks bland annat av sin fasta konsistens, sin platta cylindriska form med plana ytor och konvexa sidor och sin begränsade storlek, samt av avtrycken på ostens skorpa av de videkorgar (”cilla”) som förr i tiden användes och som nu av hänsyn till hygien- och hälsoskäl har ersatts av formar i plast med samma traditionella form.

Ostens doft och smak blir starkare ju längre den lagras. Smaken är således mild och lätt syrlig när osten inte har lagrats, något syrlig och salt efter en kort lagring och aningen syrligare och saltare och något skarp för ostar som lagrats länge.

Produktens arom och smak kan hänföras till följande grupper:

| — | Animalisk: get. |
| --- | --- |

—

Animalisk: get.

| — | Vegetabilisk: vilda gräs och örter de områden där getterna betar och biprodukter från den region där de utfodras. |
| --- | --- |

—

Vegetabilisk: vilda gräs och örter de områden där getterna betar och biprodukter från den region där de utfodras.

| — | Andra: en svag smak av vassle hos färska och unga ostar, och av naturliga grottor och mögel hos mellanlagrade och lagrade ostar. |
| --- | --- |

—

Andra: en svag smak av vassle hos färska och unga ostar, och av naturliga grottor och mögel hos mellanlagrade och lagrade ostar.

Ostens doft kan hänföras till följande grupper:

| — | Mjölk: syrade mjölkprodukter. |
| --- | --- |

—

Mjölk: syrade mjölkprodukter.

| — | Vegetabilisk: hö, en blandning av vilda gräs och örter från de områden där getterna betar. |
| --- | --- |

—

Vegetabilisk: hö, en blandning av vilda gräs och örter från de områden där getterna betar.

| — | Animalisk: get. |
| --- | --- |

—

Animalisk: get.

| — | Animalisk: löpe. |
| --- | --- |

—

Animalisk: löpe.

| — | Andra: en svag doft av vassle hos färska och unga ostar, och av naturliga grottor och mögel hos mellanlagrade och lagrade ostar. |
| --- | --- |

—

Andra: en svag doft av vassle hos färska och unga ostar, och av naturliga grottor och mögel hos mellanlagrade och lagrade ostar.

Beroende på hur länge osten har lagrats täcks dess skorpa av mögel som är karakteristiskt för det geografiska området. Möglet är knappt synligt på ung ost, och grågrönt på mellanlagrade och lagrade ostar. Möglet påverkar produktens organoleptiska egenskaper, och ersätter den svaga doften av vassle hos färska och unga ostar med en lika svag doft av källare eller naturlig grotta.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Getherdarna i bergen i Sierra de Cameros mjölkar getterna under deras förflyttning och framställer osten av denna mjölk med hjälp av videkorgar som kallas ”cillas”. Under tidens gång har framställningen av ”Queso Camerano” spridit sig till andra områden i La Rioja, genom ”transterminancia” (växling av betesområde i ett medelstort område i flera kommuner), vilket innebär att getterna förflyttar sig mellan bergsområdena och dalgångarna i sökandet efter betesmark.

De getter vars mjölk används för framställningen av ”Queso Camerano” betar i det skyddade geografiska området, där ostmästarna framställer osten enligt samma metoder som sina förfäder.

Produktens karakteristiska doft och smak från växt- och djurriket, som beskrivs i punkt 5.2 (Specifika uppgifter om produkten) och som hör till följande grupper: ”växtriket, undergruppen slaget gräs, en blandning av skogsgräs från de områden där getterna betar, och djurriket, undergruppen get”, beror på att produkten enbart framställs av mjölk från getter som utfodrats med naturliga växter och specifika biprodukter från det avgränsade geografiska området. Detta skapar ett tydligt samband mellan den specifika faunan och floran i det geografiska området, vilket direkt påverkar ostens sensoriska egenskaper.

Osten får dessa egenskaper eftersom doften från de växter som getterna ätit binds i mjölkens fett, vilket ger mjölken och därmed osten en doft som förstärks ju längre den lagras.

Med tanke på att den traditionella framställningsmetoden för ”Queso Camerano” inte har förändrats nämnvärt har den mänskliga faktorn också en väsentlig roll för ostens slutliga egenskaper. Framställningsmetoden för ”Queso Camerano” liknar den som används för mjuk ost med hög fuktighetsgrad, som eventuellt kan lagras under kortare eller längre tid, vilket ger färska och unga ostar en doft och en lätt smak av vassle som gradvis omvandlas till en doft och smak av naturlig grotta och mögel hos mellanlagrade och lagrade ostar, på grund av den kontrollerade förekomsten av mögel på ostens skorpa.

Metoden med enzymatisk koagulering av osten med naturlig getlöpe är också specifik, och har inte bara en direkt påverkan på vasslens konsistens och struktur, utan även på doften, som kan hänföras till djurriket och undergruppen get.

Dessutom är den korg (”cilla”) som osten formas i ett viktigt inslag under framställningsprocessen, eftersom den utöver att ge osten sin slutliga storlek och form, gör det möjligt att undvika avrinning genom yttre tryck. Korgen garanterar att denna grundläggande fas av framställningsmetoden är naturlig, långsam och varaktig, vilket i hög grad avgör slutproduktens konsistens, som är mycket mjuk och tålig.

Denna naturliga självavrinningsprocess gör att ostmassan inte blir alltför kompakt. Därför kan man inte tillverka stora ostar, vilket är ett annat specifikt särdrag hos ”Queso Camerano”.

Kvaliteten och de särskilda egenskaperna hos ”Queso Camerano” beror därmed på ostens geografiska ursprung, och framför allt på regionens klimat- och markförhållanden, som är avgörande för var getterna betar samt för betets rikedom och mångfald. Ostens kvalitet och särskilda egenskaper beror även på den mänskliga faktorn, genom vilken huvuddragen hos den traditionella framställningsmetoden har bevarats under tidens gång.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

[Artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006]

http://www.larioja.org/upload/documents/695777_PLIEGO_DE_CONDICIONES_MODIFICADO_QUESO_CAMERANO.pdf?idtab=438497

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 4.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 101/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 101/13

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2012/C 101/05

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen senast sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”SCOTTISH WILD SALMON”

EG-nr: UK-PGI-0005-0863-07.03.2011

SGB ( X ) SUB ( )

1.   Beteckning:

”Scottish Wild Salmon”

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Storbritannien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet:

3.1   Produkttyp:

| Klass 1.7 – | Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav |
| --- | --- |

Klass 1.7 –

Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i punkt 1 är tillämplig:

”Scottish Wild Salmon” är den beteckning som getts till den pelagiska fisk som tillhör arten Salmo Salar och som fångas vid fiske i vattendrag och längs kuster i hela Skottland samt upp till 1 500 meter utanför den skotska kusten.

Färsk ”Scottish Wild Salmon” är ljust silverfärgad med mörkblå rygg, fast och med hela fjäll. Köttet är fast och djuprosa. Den har en mycket frisk doft av fisk och är av utmärkt kvalitet under hela säsongen, då den är saftig och mycket smakrik. ”Scottish Wild Salmon” skiljer sig från andra typer av lax genom att den har perfekt mönstring, jämna konturer på stjärtfena, fenor och huvud samt starka muskler och fast konsistens tack vare de långa avstånd som fisken vandrar. ”Scottish Wild Salmon” är fri från konstgjorda färgämnen och kemikalier.

Det finns inget särskilt storleksintervall eftersom fisken är en vild produkt och tillväxten påverkas av de varierande förhållanden som råder. En ”Scottish Wild Salmon” väger dock normalt 1,5 kg eller mer och kan växa upp till 20 kg. Fisken är silverfärgad på utsidan och har djuprosa, fast kött på insidan. Fisken säljs färsk, hel och lagd i islådor.

3.3   Råvaror (endast för bearbetade produkter):

Ej tillämpligt.

3.4   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung):

Ej tillämpligt.

3.5   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området:

Fisken måste fångas vid fiske i vattendrag och längs kuster i Skottland samt i ett område på upp till 1 500 meter utanför kusten med hjälp av någon av följande metoder:

Net and Coble (nät och flatbottnad fiskebåt)

| — | En not som sätts ut från en flatbottnad båt och hanteras från brädden eller strandkanten, eller från vattnet längs brädden eller strandkanten. Laxen stängs inne med hjälp av nätet och dras in till brädden eller mot land, beroende på förhållandena. |
| --- | --- |

—

En not som sätts ut från en flatbottnad båt och hanteras från brädden eller strandkanten, eller från vattnet längs brädden eller strandkanten. Laxen stängs inne med hjälp av nätet och dras in till brädden eller mot land, beroende på förhållandena.

Cruives (pata)

| — | En gammal form av fiskeredskap som används i vattendrag och en gång i tiden även i havsvikar. Patan består av en avstängningsanordning gjord av pålar eller vidjekvistar som ibland är placerad i en stenfördämning. Den består av en mer eller mindre rektangulär fångstgård, med spjälor (s.k. inscales), placerad i en stenfördämning tvärs över ett vattendrag. |
| --- | --- |

—

En gammal form av fiskeredskap som används i vattendrag och en gång i tiden även i havsvikar. Patan består av en avstängningsanordning gjord av pålar eller vidjekvistar som ibland är placerad i en stenfördämning. Den består av en mer eller mindre rektangulär fångstgård, med spjälor (s.k. inscales), placerad i en stenfördämning tvärs över ett vattendrag.

Fasta fiskeredskap

| — | Strutformade nät, fly net (håvnät) eller andra nät fixerade vid pålar: Den här typen av nätredskap är en slags fiskfälla som man fäster eller förtöjer vid stranden eller i havsbotten, allt efter förhållandena. |
| --- | --- |

—

Strutformade nät, fly net (håvnät) eller andra nät fixerade vid pålar: Den här typen av nätredskap är en slags fiskfälla som man fäster eller förtöjer vid stranden eller i havsbotten, allt efter förhållandena.

| — | Haaf net och poke net: Ett haaf net är ett nät som har formen av en stor påse som är monterad på en rektangulär ram. Nätet hålls i strömmen av fiskaren, som vadar i havsviken. Nätet lyfts upp när laxen simmar in i det. Flera fiskare kan arbeta i bredd. Ett poke net består av en serie nätfickor som monteras i rader på pålar och ställs upp mot tidvattnet. När tidvattnet drar sig tillbaka fångas fisken i fickorna. |
| --- | --- |

—

Haaf net och poke net: Ett haaf net är ett nät som har formen av en stor påse som är monterad på en rektangulär ram. Nätet hålls i strömmen av fiskaren, som vadar i havsviken. Nätet lyfts upp när laxen simmar in i det. Flera fiskare kan arbeta i bredd. Ett poke net består av en serie nätfickor som monteras i rader på pålar och ställs upp mot tidvattnet. När tidvattnet drar sig tillbaka fångas fisken i fickorna.

Dessutom måste följande steg i produktionsprocessen äga rum i det avgränsade geografiska området:

| — | Landning. |
| --- | --- |

—

Landning.

| — | Klassificering efter storlek. |
| --- | --- |

—

Klassificering efter storlek.

| — | Packning i islådor i Skottland. Islådorna fylls vanligen vid fiskestationer innan de sänds till marknader, vilket kan äga rum vid vilken fiskestation som helst i Skottland. |
| --- | --- |

—

Packning i islådor i Skottland. Islådorna fylls vanligen vid fiskestationer innan de sänds till marknader, vilket kan äga rum vid vilken fiskestation som helst i Skottland.

3.6   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.:

Ej tillämpligt.

3.7   Särskilda regler för märkning:

Ej tillämpligt.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området:

Det geografiska området omfattar hela Skottland, inklusive ett område på upp till 1 500 meter utanför kusten.

5.   Samband med det geografiska området;

5.1   Specifika uppgifter om det geografiska området:

Miljön i det geografiska området är särskilt gynnsamt för ”Scottish Wild Salmon”. Skottlands geologi och geografi, med ett tempererat klimat, vatten av hög kvalitet och högt vattenstånd i vattendragen är helt avgörande för ”Scottish Wild Salmon” eftersom fisken endast vandrar in i rena vatten längs den skotska kustlinjen.

Laxen är naturligt förekommande i Skottland. Den börjar sitt liv i sötvatten, vandrar ut i havet och återvänder när den är fullvuxen till samma vattendrag för att leka. Det är när laxen återvänder till dessa vattendrag som den fångas.

Vid återkomsten har den vanligen tillbringat 1–3 år till havs, i arktiska vatten utanför Kanada och Grönland. Skottlands geologi och geografi, med ett tempererat klimat, vatten av hög kvalitet och högt vattenstånd i vattendragen bidrar till att skapa ett sunt och friskt fiskbestånd som bidrar till många olika populationer med egna vandringstider fördelade över större delen av året. Detta är helt avgörande för ”Scottish Wild Salmon” eftersom fisken endast vandrar in i rena vatten längs den skotska kustlinjen.

De skotska vattendragen står för en av de största och mest varierade resurserna av atlantlax i Europa, med nästan 400 laxvatten och flera hundra populationer, som var och en är genetiskt distinkt.

5.2   Specifika uppgifter om produkten:

Atlantlaxen är en anadrom fisk som börjar sitt liv i sötvatten, vandrar ut i havet och sedan återvänder till sötvattnet – samma vatten som den kläcktes i – för att föröka sig. Sambandet med det geografiska området består i att laxen fångas när fisken återvänder till sina födelsevatten.

Tillsammans med miljön är egenskaperna hos ”Scottish Wild Salmon” sammanlänkade med det geografiska området genom traditionen av fångst och bearbetning. Det handlar om väldokumenterade traditionella fiskemetoder. Fiske av ”Scottish Wild Salmon” är en viktig del av Skottlands kulturarv. Konsten att lokalisera och fånga fisken är sedan länge väl etablerad i Skottland och har gått i arv från generation till generation. I Skottland finns det därför fortfarande en hel del fiskare som bedriver fiske med nät.

5.3   Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB):

Nätfiske

Laxfiske med nät har funnits i Skottland i flera hundra år. Laxen har varit och fortsätter att vara en art med starkt symbolvärde för Skottland. Hänvisningar till notfiske vid floden Tweed kan hittas så långt tillbaka som kring år 1160. De tidigaste befintliga uppgifterna om laxlagstiftning härrör från år 1424. Bruket av fasta fiskeredskap var lagligt i havsvikar fram till början av 1800-talet. Vid sin höjdpunkt sysselsatte laxfisket med nät förmodligen ungefär 3 000 personer. Under de senaste 25 åren har dock tyvärr de flesta av Skottlands fiskestationer för laxfiske med nät lagts ned, även om det fortfarande finns flera aktiva nätfiskestationer.

Fiskemetoderna har i allt väsentligt förblivit desamma under århundradenas lopp. Det är en tradition som fortsätter. Fisketekniker och expertkunskap förs vidare från generation till generation, även om modern teknik numera används i form av bättre båtmotorer och högtryckstvättar för att rengöra näten.

Innan de moderna kylningsmetoderna fanns hade en del fiskebyar särskilda ”ishus” där fisken bereddes. På den tiden packades laxen på is och skickades med segelfartyg från Skottland till fiskmarknaden Billingsgate Market i London. Än idag finns ett exempel på ett ”ishus” kvar nära Montrose. Det är en stor byggnad med välvt tak från 1800-talets mitt som alltjämt har ett tak av gräs, vilket ger en svalkande effekt i byggnaden när det regn som faller så småningom avdunstar.

Anseende

Historiskt sett var fisken, även känd som ”silverstrimmor” eller ”fiskarnas kung”, en värdefull produkt – vilket gäller även idag. Som livsmedel brukade man ibland konservera (röka) fisken och exportera den till avlägsna platser. Den traditionellt viktigaste marknaden för ”Scottish Wild Salmon” var Billingsgate i London.

Idag säljs rökt ”Scottish Wild Salmon” på bondemarknader över hela Skottland. Dessutom exporteras en del färsk fisk till utlandet. Fisk har tidigare även levererats till det brittiska kungahuset samt till G8-ländernas toppmöte i Gleneagles 2005, mästerkockar, restauranger och varuhus som t.ex. Harrods och Fortnum and Mason samt mästerkocken Richard Corrigan som äger Bentleys Oyster Bar i Piccadilly, London, för att bara nämna några.

”Scottish Wild Salmon” anses av många ha en enastående smak och konsistens. Forman & Field Salmon Smokers i London anser att det är ”endast vild skotsk lax som har ett historiskt anseende” som kan motsvara den kvalitet man letar efter när man vill ha lax av högsta kvalitet. ”Scottish Wild Salmon” står för det allra bästa bland skotska produkter, vilket är något som erkänns över hela världen av såväl vanliga kunder som av mästerkockar och restauranger. De som köper ”Scottish Wild Salmon” lovordar ofta produktens höga kvalitet.

Fisket har under århundradenas lopp varit en viktig näringsgren för Skottland. Landets sötvattenspopulationer och fiskbestånd är av värde för det internationella naturarvet. Trots minskande fångster under senare år förblir Skottlands laxfiske en näring av internationell betydelse som ligger till grund för fiskerier med världsomspännande rykte. De skotska vattendragen står för en av de största och mest varierade resurserna av atlantlax i Europa. Skottland hör till de största fiskenationerna i Europa med 66 procent av de fångster som tas in till Storbritannien och mer än 50 000 km vattendrag, varav många har vild atlantlax och havsöring, samt mer än 30 000 stora och små sjöar.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen:

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/scottish-wild-salmon-pgi.pdf

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

---