# Az Európai Unió C 314/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 314 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. december 21. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 314

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. december 21.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2006/C 314/1 | Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2006/C 314/2 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes kompresszorok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről | 2 |
| 2006/C 314/3 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 7 |
| 2006/C 314/4 | A Bizottság közleménye a Tanács 1999/5/EK irányelvének bevezetése tárgykörében (
  1
  ) | 8 |
| 2006/C 314/5 | A Bizottság közleménye az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/336/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 314/6 | A Bizottság közleménye az egyéni védőeszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. december 21-i 89/686/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 314/7 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 73 |
| 2006/C 314/8 | Értesítés egyes Dél-Afrikából származó mangándioxidok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról | 78 |
| 2006/C 314/9 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 80 |
| 2006/C 314/0 | Értesítés az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében – Egy közösségi harmonizációs intézkedés rendelkezéseitől eltérő nemzeti jogszabály fenntartására irányuló kérelem visszavonása (
  1
  ) | 82 |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2006/C 314/1 | A Hivatalos Lapban közzétételre szánt összefoglaló információ | 83 |
| 2006/C 314/2 | Iránymutatás a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírság megállapításának módszeréről | 84 |
| 2006/C 314/3 | Felhívás észrevételek megtételére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint az Izlandi Lakásfinanszírozási Alap (HFF) részére nyújtott állami támogatással kapcsolatban | 89 |
| 2006/C 314/4 | Felhívás észrevételek megtételére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint a Hurtigruten vállalatoknak a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra nyújtott ellentételezéssel kapcsolatban (56343. számú eset) | 115 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2006/C 314/1

Euro-átváltási árfolyamok

1

2006/C 314/2

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes kompresszorok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről

2

2006/C 314/3

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

7

2006/C 314/4

A Bizottság közleménye a Tanács 1999/5/EK irányelvének bevezetése tárgykörében (
  1
  )

1

8

2006/C 314/5

A Bizottság közleménye az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/336/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  )

1

31

2006/C 314/6

A Bizottság közleménye az egyéni védőeszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. december 21-i 89/686/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  )

1

48

2006/C 314/7

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

73

2006/C 314/8

Értesítés egyes Dél-Afrikából származó mangándioxidok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

78

2006/C 314/9

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

80

2006/C 314/0

Értesítés az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében – Egy közösségi harmonizációs intézkedés rendelkezéseitől eltérő nemzeti jogszabály fenntartására irányuló kérelem visszavonása (
  1
  )

1

82

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

2006/C 314/1

A Hivatalos Lapban közzétételre szánt összefoglaló információ

83

2006/C 314/2

Iránymutatás a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírság megállapításának módszeréről

84

2006/C 314/3

Felhívás észrevételek megtételére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint az Izlandi Lakásfinanszírozási Alap (HFF) részére nyújtott állami támogatással kapcsolatban

89

2006/C 314/4

Felhívás észrevételek megtételére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint a Hurtigruten vállalatoknak a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra nyújtott ellentételezéssel kapcsolatban (56343. számú eset)

115

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/1

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2006. december 20.

(2006/C 314/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3203 |
| JPY | Japán yen | 156,00 |
| DKK | Dán korona | 7,4529 |
| GBP | Angol font | 0,67020 |
| SEK | Svéd korona | 9,0038 |
| CHF | Svájci frank | 1,6039 |
| ISK | Izlandi korona | 91,45 |
| NOK | Norvég korona | 8,1610 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5781 |
| CZK | Cseh korona | 27,418 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 251,90 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6974 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,7993 |
| RON | Román lej | 3,4029 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,66 |
| SKK | Szlovák korona | 34,688 |
| TRY | Török líra | 1,8855 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6820 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5137 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2651 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8915 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0316 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 222,60 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,2441 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,3184 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3680 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 001,53 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6791 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 65,196 |
| RUB | Orosz rubel | 34,7170 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,400 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3203

JPY

Japán yen

156,00

DKK

Dán korona

7,4529

GBP

Angol font

0,67020

SEK

Svéd korona

9,0038

CHF

Svájci frank

1,6039

ISK

Izlandi korona

91,45

NOK

Norvég korona

8,1610

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5781

CZK

Cseh korona

27,418

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

251,90

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6974

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,7993

RON

Román lej

3,4029

SIT

Szlovén tolar

239,66

SKK

Szlovák korona

34,688

TRY

Török líra

1,8855

AUD

Ausztrál dollár

1,6820

CAD

Kanadai dollár

1,5137

HKD

Hongkongi dollár

10,2651

NZD

Új-zélandi dollár

1,8915

SGD

Szingapúri dollár

2,0316

KRW

Dél-Koreai won

1 222,60

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,2441

CNY

Kínai renminbi

10,3184

HRK

Horvát kuna

7,3680

IDR

Indonéz rúpia

12 001,53

MYR

Maláj ringgit

4,6791

PHP

Fülöp-szigeteki peso

65,196

RUB

Orosz rubel

34,7170

THB

Thaiföldi baht

47,400

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/2

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes kompresszorok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás kezdeményezéséről

(2006/C 314/02)

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) (1) 5. cikke alapján a Bizottsághoz panaszt nyújtottak be, miszerint a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország) származó egyes kompresszorok behozatala dömpingelt formában történik, s ezáltal anyagi kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak.

1.   Panasz

A panaszt 2006. november 20-án nyújtotta be a Federazione ANIMA/COMPO (a továbbiakban: panaszos) azon gyártókat képviselve, akik az egyes kompresszorok közösségi termelésének jelentős – ebben az esetben 50 %-ot meghaladó – részét teszik ki.

2.   Termék

A termék, amelynek behozatala állítólagosan dömpingelt formában történik, a rendszerint az ex 8414 40 10, 8414 80 22, ex 8414 80 28 és ex 8414 80 51 KN-kódok alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó dugattyús kompresszor, beleértve a percenként 2 köbmétert meg nem haladó térfogatárammal működő dugattyús kompresszorpumpát is (a továbbiakban: az érintett termék). Ezek a KN-kódok csupán tájékoztató jellegűek.

3.   Állítólagos dömping

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében a panaszos a Kínai Népköztársaság vonatkozásában a rendes értéket az 5. cikk (1) bekezdése d) pontjában említett, piacgazdasági berendezkedésű országban érvényesülő ár alapján állapította meg. A dömpingre vonatkozó állítás alapja az így számított rendes értéknek és a Közösségben értékesített érintett termék exportárainak összehasonlítása.

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözet jelentős.

4.   Állítólagos kár

A panaszos bizonyítékokkal szolgált arról, hogy az érintett termék Kínai Népköztársaságból történő behozatala abszolút értékben és piaci részesedést tekintve is megnövekedett.

Állítása értelmében az érintett termék behozatali mennyisége és ára – egyéb következményeken túl – kedvezőtlenül hatott a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedésére, továbbá az általa értékesített termékek mennyiségére és árszintjére, s ezáltal jelentős mértékben rontotta a közösségi gazdasági ágazat általános teljesítményét és pénzügyi helyzetét.

5.   Az eljárás

Miután a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a panaszt a közösségi gazdasági ágazat részéről vagy nevében nyújtották be, és az eljárás megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, a Bizottság az alaprendelet 5. cikkének megfelelően vizsgálatot indít.

5.1.   A dömping és a kár megállapítására irányuló eljárás

A vizsgálat megállapítja, hogy a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatala dömpingelt formában történik-e, illetve hogy ez a dömping okozott-e kárt.

a)   Mintavétel

Tekintettel az eljárásban érintett felek nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság határozhat úgy, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végez.

i.   Mintavétel a Kínai Népköztársaság exportőrei/gyártói esetében

Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, valamennyi exportőr/gyártó, illetve a nevükben eljáró képviselőik felkérést kapnak, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve,

| — | az érintett termék Közösségbe irányuló kivitel céljára történő értékesítésének helyi pénznemben kifejezett forgalma és egységben megadott mennyisége 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között, |
| --- | --- |

—

az érintett termék Közösségbe irányuló kivitel céljára történő értékesítésének helyi pénznemben kifejezett forgalma és egységben megadott mennyisége 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között,

| — | az érintett termék helyi piacon történő értékesítésének helyi pénznemben kifejezett forgalma és egységben megadott értékesítési mennyisége 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között, |
| --- | --- |

—

az érintett termék helyi piacon történő értékesítésének helyi pénznemben kifejezett forgalma és egységben megadott értékesítési mennyisége 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között,

| — | szándékozik-e a vállalat egyéni különbözetet (2) igényelni (egyéni különbözetet kizárólag gyártók igényelhetnek), |
| --- | --- |

—

szándékozik-e a vállalat egyéni különbözetet (2) igényelni (egyéni különbözetet kizárólag gyártók igényelhetnek),

| — | a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék előállítását illetően, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék előállítását illetően,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy (export- és/vagy belföldi) értékesítésében érintett valamennyi kapcsolt vállalat (3) neve és pontos tevékenysége, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy (export- és/vagy belföldi) értékesítésében érintett valamennyi kapcsolt vállalat (3) neve és pontos tevékenysége,

| — | bármely más releváns információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában, |
| --- | --- |

—

bármely más releváns információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában,

| — | a fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti. |
| --- | --- |

—

a fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

Annak érdekében, hogy a Bizottság az exportőrök/gyártók mintájának kiválasztásához az általa szükségesnek tartott információkat megszerezze, emellett kapcsolatba lép a Kínai Népköztársaság hatóságaival és az exportőrök/gyártók ismert szervezeteivel.

ii.   Importőrök esetében végzett mintavétel

Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, kiválaszthasson egy mintát, valamennyi importőr, illetve a nevükben eljáró képviselőik felkérést kapnak, hogy jelentkezzenek a Bizottságnál, és vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve,

| — | a vállalat euróban kifejezett teljes forgalma 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között, |
| --- | --- |

—

a vállalat euróban kifejezett teljes forgalma 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között,

| — | az alkalmazottak összlétszáma, |
| --- | --- |

—

az alkalmazottak összlétszáma,

| — | a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék tekintetében, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék tekintetében,

| — | a Kínai Népköztársaságból származó importált érintett termék 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti, a közösségi piacra történő behozatalának és a közösségi piacon megvalósult viszonteladásának egységekben kifejezett mennyisége és euróban kifejezett értéke, |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaságból származó importált érintett termék 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti, a közösségi piacra történő behozatalának és a közösségi piacon megvalósult viszonteladásának egységekben kifejezett mennyisége és euróban kifejezett értéke,

| — | az érintett termék előállításába és/vagy értékesítésébe bevont valamennyi kapcsolt vállalat (3) neve és pontos tevékenysége, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításába és/vagy értékesítésébe bevont valamennyi kapcsolt vállalat (3) neve és pontos tevékenysége,

| — | bármely más releváns információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában, |
| --- | --- |

—

bármely más releváns információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában,

| — | a fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti. |
| --- | --- |

—

a fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

A Bizottság ezenkívül kapcsolatba lép az importőrök valamennyi ismert szervezetével annak érdekében, hogy az importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek ítélt információkat beszerezze.

iii.   A közösségi gyártók esetében végzett mintavétel

Tekintettel a panaszt támogató közösségi gyártók nagy számára, a Bizottság mintavétel segítségével kívánja kivizsgálni, érte-e kár a közösségi gazdasági ágazatot.

Annak érdekében, hogy kiválaszthassa, mely gyártókat veszi fel a mintába, a Bizottság felkéri a közösségi gyártókat, hogy vállalatukról vagy vállalataikról a 6. b) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül és a 7. pontban ismertetett formában bocsássák rendelkezésére az alábbi adatokat:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám, valamint a kapcsolattartó személy neve,

| — | a vállalat euróban kifejezett teljes forgalma 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között; |
| --- | --- |

—

a vállalat euróban kifejezett teljes forgalma 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között;

| — | a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék előállítását illetően, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége az érintett termék előállítását illetően,

| — | az érintett termék értékesítésének értéke euróban a közösségi piacon a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakban, |
| --- | --- |

—

az érintett termék értékesítésének értéke euróban a közösségi piacon a 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. közötti időszakban,

| — | az érintett termék 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között a közösségi piacon való értékesítésének mennyisége egységben kifejezve, |
| --- | --- |

—

az érintett termék 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között a közösségi piacon való értékesítésének mennyisége egységben kifejezve,

| — | az érintett termék 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között előállított mennyisége egységben kifejezve; |
| --- | --- |

—

az érintett termék 2005. október 1. és 2006. szeptember 30. között előállított mennyisége egységben kifejezve;

| — | az érintett termék előállításába és/vagy értékesítésébe bevont valamennyi kapcsolt vállalat (3) neve és pontos tevékenysége, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításába és/vagy értékesítésébe bevont valamennyi kapcsolt vállalat (3) neve és pontos tevékenysége,

| — | bármely más releváns információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában, |
| --- | --- |

—

bármely más releváns információ, amely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában,

| — | a fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti. |
| --- | --- |

—

a fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. Amennyiben mintavétel céljából kiválasztják, a vállalatnak ki kell töltenie egy kérdőívet, továbbá hozzá kell járulnia, hogy válaszait helyszíni ellenőrzésnek vessék alá. Ha a vállalat jelzi, nem járul hozzá ahhoz, hogy a mintavétel esetlegesen rá is kiterjedjen, azt úgy kell tekinteni, hogy nem működött együtt a vizsgálat során. Az együttműködés elmulasztásának következményeit az alábbiakban a 8. pont ismerteti.

iv.   A minták végső kiválasztása

Ha bármely érdekelt fél a minta kiválasztásával kapcsolatban információt kíván benyújtani, be kell tartania a 6. b) pont ii. alpontjában megállapított határidőt.

A Bizottság a minták végső kiválasztását csak azt követően szándékozik elvégezni, hogy konzultált azon érintett felekkel, akik jelezték, hogy készek a mintába bekerülni.

A mintába felvett vállalatoknak a 6. b) pont iii. alpontjában meghatározott határidőn belül ki kell tölteniük egy kérdőívet, és a vizsgálat során együttműködést kell tanúsítaniuk.

Kellő együttműködés hiányában a Bizottságnak lehetősége van arra, hogy megállapításait – az alaprendelet 17. cikkének (4) bekezdésével és 18. cikkével összhangban – a rendelkezésére álló tényekre alapozza. A rendelkezésre álló tények alapján tett megállapítások a 8. pontban ismertetett okoknál fogva kedvezőtlenebbeknek bizonyulhatnak az érintett fél számára.

b)   Kérdőívek

A vizsgálatok levezetéséhez szükséges információk bekérése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következők számára: a mintában szereplő közösségi gazdasági ágazat, a Közösségben működő bármely gyártói szervezetek, a Kínai Népköztársaság mintában szereplő exportőrei/gyártói, azok bármely szervezetei, a mintában szereplő importőrök, bármely, a panaszban megnevezett importőrszervezet, illetve az érintett exportőr ország hatóságai.

A Kínai Népköztársaság azon exportőreinek/gyártóinak, akik az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének és 9. cikke (6) bekezdésének alkalmazása céljából egyéni dömpingkülönbözetet igényelnek, kérdőívet kell kitölteniük és benyújtaniuk az ezen értesítés 6. a) pontjának ii. alpontjában meghatározott határidőn belül. Az ehhez szükséges kérdőívet a 6. a) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül kell igényelniük. Ugyanakkor e feleknek tisztában kell lenniük azzal, hogy az exportőrökre/gyártókra alkalmazott mintavétel esetében a Bizottság dönthet úgy, hogy nem számít ki egyéni dömpingkülönbözetet számukra, ha az exportőrök/gyártók száma olyan magas, hogy az egyéni vizsgálat túl nagy terhet jelentene és késleltetné a vizsgálat lezárását.

c)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, ismertessék álláspontjukat, a kitöltött kérdőíven kívül közöljenek további információkat, és állításaikat bizonyítékokkal támasszák alá. Ezen információknak és bizonyítékoknak a 6. a) pont ii. alpontjában meghatározott határidőn belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben azok olyan kérelmet nyújtanak be, mely bizonyítja, hogy különös okuk van a meghallgatásra. E kérelmet a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

d)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztása

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a Kínai Népköztársaság tekintetében a rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országnak Brazília kiválasztását tervezik. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy a 6. pont c) alpontjában megállapított egyedi határidőn belül jelezzék, alkalmasnak találják-e az említett országot e célra.

e)   Piacgazdasági státusz

A Kínai Népköztársaság azon exportőreinek/gyártóinak esetében, akik azt állítják, és ezt bizonyítani is tudják, hogy piacgazdasági körülmények között működnek – azaz megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában ismertetett követelményeknek –, a rendes érték megállapítására az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban kerül sor. Az exportőröknek/gyártóknak kellően megalapozott kérelmüket a 6. d) pontban megállapított határidőn belül kell benyújtaniuk. A Bizottság igénylőlapokat küld ki a panaszban megnevezett valamennyi kínai exportőrnek/gyártónak és exportőri/gyártói szervezetnek, illetve a Kínai Népköztársaság hatóságainak.

5.2.   A közösségi érdek megállapítására irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban és abban az esetben, ha a dömpingre és az általa okozott kárra vonatkozó állítások bizonyítást nyernek, döntést kell hozni arról, hogy a dömpingellenes intézkedések elfogadása nem lenne-e ellentétes a közösségi érdekkel. Emiatt a közösségi gazdasági ágazatnak, az importőröknek és képviseleti szervezeteiknek, továbbá a felhasználók és a fogyasztók képviseleti szervezeteinek a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított általános határidőn belül módjukban áll a Bizottsághoz fordulni és a Bizottságot tájékoztatni, amennyiben bizonyítani tudják, hogy tevékenységük és az érintett termék között konkrét kapcsolat áll fenn. Az előző mondatban foglaltakkal összhangban cselekvő felek a 6. a) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül meghallgatást kérhetnek, ismertetve azokat a különös okokat, melyek meghallgatásukat indokolják. Meg kell jegyezni, hogy a 21. cikk alapján benyújtott információkat a Bizottság csak akkor veszi figyelembe, ha azokat a benyújtáskor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

6.   Határidők

a)   Általános határidők

i.   A felek számára kérdőív vagy egyéb igénylőlapok kérvényezésére

Minden érdekelt félnek a lehető leghamarabb, de legkésőbb 10 nappal ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően be kell nyújtania kérdőív vagy egyéb igénylőlap iránti kérelmét.

ii.   A felek számára jelentkezésre, a kitöltött kérdőív benyújtására, egyéb információk közlésére

Eltérő rendelkezés hiányában minden érdekelt félnek, amennyiben állításait a vizsgálat során figyelembe kell venni, ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül kapcsolatba kell lépnie a Bizottsággal, ismertetnie kell álláspontját, és be kell nyújtania a kitöltött kérdőívet vagy bármely más információt. Felhívják a figyelmet arra a tényre, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek jelentkeznek-e a fent említett határidőn belül.

A mintában szereplő vállalatoknak a kitöltött kérdőívet a 6. b) pont iii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtaniuk.

iii.   Meghallgatások

Az említett 40 napos határidőn belül az érdekelt felek bizottsági meghallgatást is kérhetnek.

b)   A mintavételre vonatkozó egyedi határidő

| i. | Az 5.1.a) pont i. alpontjában, az 5.1.a) pont ii. alpontjában és 5.1.a) pont iii. alpontjában meghatározott információknak a Bizottsághoz ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül be kell érkeznie, mivel a Bizottságnak szándékában áll konzultálni azokkal az érintett felekkel, akik hozzájárultak, hogy bekerüljenek a mintába, amelyet ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 21 napon belül véglegesen kiválasztanak. |
| --- | --- |

i.

Az 5.1.a) pont i. alpontjában, az 5.1.a) pont ii. alpontjában és 5.1.a) pont iii. alpontjában meghatározott információknak a Bizottsághoz ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül be kell érkeznie, mivel a Bizottságnak szándékában áll konzultálni azokkal az érintett felekkel, akik hozzájárultak, hogy bekerüljenek a mintába, amelyet ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 21 napon belül véglegesen kiválasztanak.

| ii. | Az 5.1. a) pont iv. alpontjában említett minden más, a minta összetételének meghatározása szempontjából fontos információnak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül be kell érkeznie a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

ii.

Az 5.1. a) pont iv. alpontjában említett minden más, a minta összetételének meghatározása szempontjából fontos információnak az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 21 napon belül be kell érkeznie a Bizottsághoz.

| iii. | A mintába felvett felek kitöltött kérdőíveinek 37 napon belül kell megérkezniük a Bizottsághoz azt követően, hogy a feleket a mintába történő felvételükről értesítették. |
| --- | --- |

iii.

A mintába felvett felek kitöltött kérdőíveinek 37 napon belül kell megérkezniük a Bizottsághoz azt követően, hogy a feleket a mintába történő felvételükről értesítették.

c)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztására vonatkozó egyedi határidő

A vizsgálatban részt vevő felek észrevételeket tehetnek Brazília alkalmasságával kapcsolatban, mely ország az 5.1. d) pontban említettek értelmében a Kínai Népköztársaság tekintetében rendes érték megállapításának céljából piacgazdasági berendezkedésű országnak tekinthető. Az észrevételeknek az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül meg kell érkezniük a Bizottsághoz.

d)   A piacgazdasági státusz és/vagy az egyéni elbánás iránti kérelmek benyújtására vonatkozó egyedi határidő

A piacgazdasági státusz (az 5.1. e) pontban említetteknek megfelelően) és/vagy egyéni elbírálás iránti, kellően indokolt igényeknek – az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdése alapján – az ezen értesítés Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

7.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelezés

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formátumban), és fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon-és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket – „Limited” (4) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is kell mellékelni, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32.2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fax: (32.2) 295 65 05

8.   Az együttműködés hiánya

Azokban az esetekben, amikor az érdekelt felek bármelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférés biztosítását, vagy azokat nem bocsátja rendelkezésre a megadott határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, a rendelkezésre álló tények alapján átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők, az alaprendelet 18. cikkével összhangban.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek bármelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényeket lehet felhasználni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, előfordulhat, hogy számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

Az alaprendelet 6. cikkének (9) bekezdése értelmében a vizsgálatot 15 hónapon belül le kell zárni azt követően, hogy ezt az értesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének értelmében az átmeneti intézkedéseket legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele után 9 hónappal lehet elrendelni.

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

(2)  Egyéni dömpingkülönbözetet lehet igényelni az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján olyan vállalatok esetében, melyeket a mintába nem vettek fel, az alaprendelet – egyéni elbírálás kérdésével foglalkozó – 9. cikkének (5) bekezdése alapján piacgazdasági berendezkedésű országok/átmeneti gazdaságok esetében, továbbá az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján olyan vállalatok esetében, melyek piacgazdasági státuszt kérelmeznek. Megjegyzendő, hogy az egyéni elbánás iránti igény az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti kérelmet, a piacgazdasági státusz iránti kérelem pedig az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti kérelmet tesz szükségessé.

(3)  A kapcsolt vállalatok jelentésének tekintetében a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 143. cikke az irányadó.

(4)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentum az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikkének megfelelő védelem alatt áll. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/7

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 314/03)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.1.25. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 305/05 |
| Tagállam | Lengyelország |
| Megnevezés | Zobowiązania operatorów sieci telefonicznych |
| Jogalap | Ustawa z dnia 23 listopada 2002 r. o restrukturyzacji zobowiązań koncesyjnych operatorów stacjonarnych sieci telefonicznych |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Támogatás intenzitása | Támogatásnak nem minősülő intézkedés |
| Időtartam | 2002. december 28. – 2004. december 31. |
| Gazdasági ágazat | Posta és telekommunikáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Minister ds. Łączności |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.1.25.

Támogatás száma

N 305/05

Tagállam

Lengyelország

Megnevezés

Zobowiązania operatorów sieci telefonicznych

Jogalap

Ustawa z dnia 23 listopada 2002 r. o restrukturyzacji zobowiązań koncesyjnych operatorów stacjonarnych sieci telefonicznych

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Támogatás intenzitása

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Időtartam

2002. december 28. – 2004. december 31.

Gazdasági ágazat

Posta és telekommunikáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Minister ds. Łączności

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.3.22. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 638/05 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | Corse |
| Megnevezés | Aide à la création de la chaîne corse Via Stella |
| Jogalap | Convention d'objectifs et de moyens de la chaîne Via Stella entre l'Etat français, la Collectivité Territoriale de Corse et France 3 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Szektorális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 6,2 millió EUR |
| Időtartam | 2008. december 31. |
| Gazdasági ágazat | Média |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Collectivité Territoriale de Corse |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.3.22.

Támogatás száma

N 638/05

Tagállam

Franciaország

Régió

Corse

Megnevezés

Aide à la création de la chaîne corse Via Stella

Jogalap

Convention d'objectifs et de moyens de la chaîne Via Stella entre l'Etat français, la Collectivité Territoriale de Corse et France 3

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Szektorális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 6,2 millió EUR

Időtartam

2008. december 31.

Gazdasági ágazat

Média

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Collectivité Territoriale de Corse

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/8

---

A Bizottság közleménye a Tanács 1999/5/EK irányelvének bevezetése tárgykörében

(EGT vonatkozású szöveg)

(Az irányelvhez harmonizált szabványok címeinek és hivatkozási számainak közzététele)

(2006/C 314/04)

| Európai szabványosítási szervezet (1) | A szabvány hivatkozási száma és címe
  (Hivatkozási dokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozási száma | A helyettesített szabvány feltételezett megfelelőségének megszűnési időpontja
  1. megjegyzés | Cikk, 1999/5/EK |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 41003:1998
  Távközlési hálózatokhoz csatlakozó berendezések biztonsági követelményei | EN 41003:1996
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.1.) | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| CENELEC | EN 50360:2001
  Mobiltelefonok termékszabványa az elektromágneses terek emberi expozíciója alapkorlátainak való megfelelőség bizonyítására (300 MHz – 3 GHz) | Nincs | | 3.1a. cikk |
| CENELEC | EN 50364:2001
  A 0 Hz – 10 GHz frekvenciatartományban működő berendezésekből származó elektromágneses terek emberi expozíciójának korlátozása az elektronikus árucikk-ellenőrző (EAS), a rádiófrekvenciás személyfelismerő (RFID) és hasonló alkalmazások esetén | Nincs | | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| CENELEC | EN 50371:2002
  Termékfőcsoport-szabvány a kis teljesítményű elektronikus és villamos készülékekből származó, az embert érő elektromágneses expozíció határértékeinek való megfelelőség igazolására (10 MHz – 300 GHz). Lakosság | Nincs | | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| CENELEC | EN 50385:2002
  Termékszabvány a rádiófrekvenciás elektromágneses terek általi emberi expozícióra vonatkozó alapkorlátokkal vagy referenciaszintekkel rendelkező, vezeték nélküli távközlő rendszerek rádió-bázisállomásai és állandó helyű végállomásai megfelelőségének a bizonyítására (110 MHz – 40 GHz). Lakosság | Nincs | | 3.1a. cikk |
| CENELEC | EN 50401:2006
  Termékszabvány a vezeték nélküli távközlőhálózatok rádióadásra (110 MHz – 40 GHz) használt, állandó helyű berendezéseinek a rádiófrekvenciás elektromágneses terek lakossági expozíciója alapkorlátainak vagy referenciaszintjeinek való, üzembe helyezéskori megfelelősége igazolására | | | 3.1a. cikk |
| CENELEC | EN 55022:1994
  Információtechnológiai berendezések rádiózavar-jellemzőinek határértékei és mérési módszerei
  (CISPR 22:1993) | EN 55022:1987
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.12.31.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| A1:1995 Módosítás EN-hez 55022:1994-hez
  (CISPR 22:1993/A1:1995) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.12.31.) | |
| A2:1997 Módosítás EN-hez 55022:1994-hez
  (CISPR 22:1993/A2:1996 (Módosítva)) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.12.31.) | |
| CENELEC | EN 55022:1998
  Informatikai berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek
  (CISPR 22:1997 (Módosítva)) | EN 55022:1994
  és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2007.8.1. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| A1:2000 Módosítás EN-hez 55022:1998-hoz
  (CISPR 22:1997/A1:2000) | 3. megjegyzés | 2009.10.1. | |
| A2:2003 Módosítás EN-hez 55022:1998-hoz
  (CISPR 22:1997/A2:2002) | 3. megjegyzés | 2009.10.1. | |
| CENELEC | EN 55022:2006
  Informatikai berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek
  (CISPR 22:2005 (Módosítva)) | EN 55022:1998
  és módosításai | 2009.10.1. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| CENELEC | EN 55024:1998
  Informatikai berendezések. Zavartűrés-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek
  (CISPR 24:1997 (Módosítva)) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.7.1.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| A1:2001 Módosítás EN-hez 55024:1998-hoz
  (CISPR 24:1997/A1:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.10.1.) | |
| A2:2003 Módosítás EN-hez 55024:1998-hoz
  (CISPR 24:1997/A2:2002) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.12.1.) | |
| CENELEC | EN 60065:1998
  Audio-, video- és hasonló elektronikus készülékek. Biztonsági követelmények
  (IEC 60065:1998 (Módosítva)) | EN 60065:1993
  +A11:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.1.) | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| CENELEC | EN 60065:2002
  Audio-, video- és hasonló elektronikus készülékek. Biztonsági követelmények
  (IEC 60065:2001 (Módosítva)) | EN 60065:1998
  2.1. megjegyzés | 2007.3.1. | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| CENELEC | EN 60215:1989
  Rádió-adóberendezések biztonsági előírásai
  (IEC 60215:1987) | Nincs | | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| A1:1992 Módosítás EN-hez 60215:1989-hez
  (IEC 60215:1987/A1:1990) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1993.6.1.) | |
| A2:1994 Módosítás EN-hez 60215:1989-hez
  (IEC 60215:1987/A2:1993) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1995.7.15.) | |
| CENELEC | EN 60825-1:1994
  Lézergyártmányok sugárbiztonsági előírásai. 1. rész: Készülékosztályozás, követelmények és használati útmutató
  (IEC 60825-1:1993) | Nincs | | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| A11:1996 Módosítás EN-hez 60825-1:1994-hez | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1997.1.1.) | |
| A1:2002 Módosítás EN-hez 60825-1:1994-hez
  (IEC 60825-1:1993/A1:1997) | EN 60825-1:1994/A11:1996
  3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.1.) | |
| A2:2001 Módosítás EN-hez 60825-1:1994-hez
  (IEC 60825-1:1993/A2:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.7.1.) | |
| CENELEC | EN 60825-2:2000
  Lézergyártmányok sugárbiztonsági előírásai. 2. rész: Optikai szálas távközlési rendszerek biztonsági előírásai
  (IEC 60825-2:2000) | EN 60825-2:1994
  +A1:1998
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.4.1.) | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| CENELEC | EN 60825-2:2004
  Lézergyártmányok biztonsága. 2. rész: Optikai szálas távközlési rendszerek biztonsági előírásai (OFCS)
  (IEC 60825-2:2004) | EN 60825-2:2000
  2.1. megjegyzés | 2007.9.1. | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| CENELEC | EN 60825-4:1997
  Lézergyártmányok sugárbiztonsági előírásai. 4. rész: Lézervédelmek
  (IEC 60825-4:1997) | Nincs | | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| A1:2002 Módosítás EN-hez 60825-4:1997-hez
  (IEC 60825-4:1997/A1:2002) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.1.) | |
| A2:2003 Módosítás EN-hez 60825-4:1997-hez
  (IEC 60825-4:1997/A2:2003) | 3. megjegyzés | 2006.10.1. | |
| CENELEC | EN 60825-12:2004
  Lézergyártmányok biztonsága. 12. rész: Információátvitelhez használt szabadtéri optikai távközlési rendszerek biztonsága
  (IEC 60825-12:2004) | Nincs | | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| CENELEC | EN 60950:2000
  Információtechnikai berendezések biztonsága
  (IEC 60950:1999 (Módosítva)) | EN 60950:1992
  +A1:1993
  +A2:1993
  +A3:1995
  +A4:1997
  +A11:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.1.1.) | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| CENELEC | EN 60950-1:2001
  Információtechnikai berendezések. Biztonság. 1. rész: Általános követelmények
  (IEC 60950-1:2001 (Módosítva)) | EN 60950:2000
  2.1. megjegyzés | 2006.7.1. | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| A11:2004 Módosítás EN-hez 60950-1:2001-hez | 3. megjegyzés | | |
| CENELEC | EN 61000-3-2:2000
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-2. rész: Határértékek. A harmonikus áramok kibocsátási határértékei (fázisonként legfeljebb 16 A bemenő-áramerősségű berendezésekre)
  (IEC 61000-3-2:2000 (Módosítva)) | EN 61000-3-2:1995
  +A1:1998
  +A2:1998
  +A14:2000
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.1.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| A2:2005 Módosítás EN-hez 61000-3-2:2000-hez
  (IEC 61000-3-2:2000/A1:2001 + A2:2004) | 3. megjegyzés | 2008.1.1. | |
| CENELEC | EN 61000-3-3:1995
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-3. rész: Határértékek. A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a villogás (flicker) határértékei közcélú kisfeszültségű táphálózatokon a fázisonként legfeljebb 16 A névleges áramerősségű és különleges feltételek nélkül csatlakozó berendezések esetén
  (IEC 61000-3-3:1994) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.1.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| A1:2001 Módosítás EN-hez 61000-3-3:1995-höz
  (IEC 61000-3-3:1994/A1:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.5.1.) | |
| CENELEC | EN 61000-3-11:2000
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-11. rész: Határértékek. A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a villogás (flicker) határértékei a közcélú kisfeszültségű táphálózatokon. Legfeljebb 75 A névleges áramerősségű és adott feltételek szerint csatlakozó berendezések
  (IEC 61000-3-11:2000) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.11.1.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| CENELEC | EN 61000-3-12:2005
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-12. rész: Határértékek. A közcélú, kisfeszültségű rendszerekhez csatlakozó, fázisonként 16 A-nál nagyobb, de legfeljebb 75 A bemenőáram-erősségű berendezések által keltett harmonikus áramok határértékei
  (IEC 61000-3-12:2004) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | 2008.2.1. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| CENELEC | EN 61000-6-1:2001
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-1. rész: Általános szabványok. A lakóhelyi, a kereskedelmi és a kisipari környezet zavartűrése
  (IEC 61000-6-1:1997 (Módosítva)) | EN 50082-1:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.7.1.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2001
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-2. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavartűrése
  (IEC 61000-6-2:1999 (Módosítva)) | EN 61000-6-2:1999
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.7.1.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2005
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-2. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavartűrése
  (IEC 61000-6-2:2005) | EN 61000-6-2:2001
  2.1. megjegyzés | 2008.6.1. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| CENELEC | EN 61000-6-3:2001
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-3. rész: Általános szabványok. A lakóhelyi, a kereskedelmi és a kisipari környezet zavarkibocsátási szabványa
  (CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Módosítva)) | EN 50081-1:1992
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.7.1.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| A11:2004 Módosítás EN-hez 61000-6-3:2001-hez | 3. megjegyzés | 2007.7.1. | |
| CENELEC | EN 61000-6-4:2001
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-4. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavarkibocsátási szabványa
  (IEC 61000-6-4:1997 (Módosítva)) | EN 50081-2:1993
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.7.1.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 300 065-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közvetlenül nyomtató, keskeny sávú távíróberendezés meteorológiai vagy navigációs információ vételére (NAVTEX). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 065-3 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közvetlenül nyomtató, keskeny sávú távíróberendezés meteorológiai vagy navigációs információ vételére (NAVTEX). 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.3. cikk |
| ETSI | EN 300 086-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Elsősorban analóg beszéd céljára szánt, belső vagy külső RF-csatlakozóval ellátott rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | ETS 300 086/A2 (02-1997) | Az időpont lejárt
  (2002.8.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 113-2 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Adat- és beszédátviteli célú, antennacsatlakozóval ellátott rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | EN 300 113-2 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2003.12.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 113-2 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Adat- és/vagy beszédátviteli célú, állandó vagy nem állandó burkológörbe-modulációt használó, antennacsatlakozóval ellátott rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | EN 300 113-2 V1.2.1 | 2007.2.28. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 135-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A polgári sávban működő, szögmodulált rádióberendezések (CEPT PR 27 rádióberendezések). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | ETS 300 135/A1:1997 | Az időpont lejárt
  (2001.4.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 152-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). 121,5 MHz-en vagy 121,5 MHz-en és 243 MHz-en működő, csak tájolásra használt, tengeri, vész esetén helyzetjelző rádióirányadók (EPIRB). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 152-3 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). 121,5 MHz-en, vagy 121,5 MHz-en és 243 MHz-en működő, csak tájolásra használt, tengeri, vészhelyzetjelző rádióirányadók (EPIRB). 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.3. cikk |
| ETSI | EN 300 162-2 V1.1.2
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálat VHF-sávban működő rádiótelefon-adói és -vevői. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 162-3 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). VHF-sávokban működő, tengeri mozgószolgálati rádiótelefon-adók és -vevők 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.3. cikk |
| ETSI | EN 300 219-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. A vevőben meghatározott választ keltő jeladó rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 220-2 V2.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök (SRD). A 25 MHz – 1 000 MHz frekvenciasávban használt, legfeljebb 500 mW teljesítményű rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | EN 300 220-3 V.1.1.1 | 2007.12.31. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 220-3 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök (SRD). A 25 MHz – 1 000 MHz frekvenciasávban használt, legfeljebb 500 mW teljesítményű rádióberendezések. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 224-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Helyszíni személyhívó szolgálat. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 296-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Beépített antennákat használó rádióberendezések, elsődlegesen analóg beszéd céljára. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 328 V1.6.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Széles sávú átviteli rendszerek. A 2,4 GHz-es ISM-sávban működő, szórt spektrumú modulációt alkalmazó adatátviteli berendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | EN 300 328 V1.5.1 | Az időpont lejárt
  (2006.8.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 328 V1.7.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Széles sávú átviteli rendszerek. A 2,4 GHz-es ISM-sávban működő, széles sávú modulációt alkalmazó adatátviteli berendezések. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 300 328 V1.6.1 | 2008.7.31. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 330-2 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. A 9 kHz – 25 MHz-es sáv rádióberendezései és a 9 kHz – 30 MHz-es sáv induktív hurkos rendszerei. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | EN 300 330-2 V1.1.1 | 2007.12.31. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 341-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat (RP 02). Beépített antennát használó, a vevőben meghatározott választ kiváltó jeleket továbbító rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 373-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az MF- és HF-sávokban használt tengeri mobil adók és vevők. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 373-3 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az MF- és HF-sávokban használt tengeri mobil adók és vevők. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.3. cikk |
| ETSI | EN 300 390-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Beépített antennát használó, adat (és beszéd) átvitelére való rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | ETS 300 390/A1:1997 | Az időpont lejárt
  (2001.4.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 422-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 25 MHz – 3 GHz frekvenciasávban működő, vezeték nélküli mikrofonok. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 433-2 V1.1.2
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Két oldalsávos (DSB) és /vagy egy oldalsávos (SSB) amplitúdómodulált, polgári sávban működő rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | EN 300 433-2 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2002.9.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 440-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. Az 1 GHz – 40 GHz közötti frekvenciatartományban használt rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 440-2 V1.1.2
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. Az 1 GHz – 40 GHz közötti frekvenciatartományban használt rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | EN 300 440-2 V1.1.1 | 2007.6.30. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 454-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Széles sávú hangkapcsolatok. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 471-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Az EN 300 113 követelményeit teljesítő berendezések által közösen használt csatornák hozzáférésének és megosztásának szabályai. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 674-2-1 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). Az 5,8 GHz-es ipari, tudományos és orvosi (ISM) sávban működő, speciális célú, kis hatótávolságú adatátvitel (DSRC) átviteli berendezései (500 kbit/s/250 kbit/s). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány. 1. alrész: Az útmenti egységek (RSU) követelményei | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 674-2-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). Az 5,8 GHz-es ipari, tudományos és orvosi (ISM) sávban működő, speciális célú, kis hatótávolságú adatátvitel (DSRC) átviteli berendezései (500 kbit/s/250 kbit/s). 2. rész: Az R&TTE-irányelv alá tartozó, harmonizált szabvány. 2. alrész: A fedélzeti egységek (OBU) követelményei | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 698-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálat VHF-sávban működő, szárazföldi vízi úton használt rádiótelefon-adói és -vevői. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 698-3 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálat VHF-sávokban működő, szárazföldi vízi utakon használt rádiótelefon-adói és -vevői. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.3. cikk |
| ETSI | EN 300 718-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Lavina-irányadók. Adó-vevő rendszerek. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 718-3 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Lavina-irányadók. Adó-vevő rendszerek. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 300 718-3 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.3. cikk |
| ETSI | EN 300 720-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Fedélzeti UHF-távközlőrendszerek és berendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 300 761-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök (SRD). A 2,45 GHz-es sávban működő vasúti, automatikus járműazonosító (AVI). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 025-2 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Általános kommunikációs célú VHF-rádiótelefon-berendezések, és az ezekhez tartozó, D-osztályú, digitális, szelektív hívóberendezések (DSC). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | EN 301 025-2 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.6.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 025-3 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Általános kommunikációs célú VHF-rádiótelefon-berendezések és az ezekhez tartozó, D- osztályú, digitális, szelektív hívóberendezések (DSC). 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | EN 301 025-3 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.6.30.) | 3.3. cikk |
| ETSI | EN 301 091-2 V.1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). A 76 GHz – 77 GHz sávban működő radarberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 166-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Keskeny sávú csatornákon működő, antennacsatlakozóval ellátott, analóg és/vagy digitális (beszéd és/vagy adat) kommunikációs rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 178-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálat VHF-sávokban működő, igen nagy frekvenciás (VHF), hordozható rádiótelefon-berendezései (csak nem GMDSS-alkalmazásokhoz). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 357-2 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 25 MHz-től 2 000 MHz-ig terjedő sávban működő, zsinór nélküli hangfrekvenciás eszközök. A CEPT ajánlása szerinti 863 MHz – 865 MHz közötti frekvenciasávban működő, közcélú rádiómikrofonok és fülbe helyezhető figyelőrendszerek 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány | EN 301 357 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2003.3.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 357-2 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 25 MHz-től 2 000 MHz-ig terjedő sávban működő, zsinór nélküli hangfrekvenciás eszközök. A CEPT ajánlása szerinti 863 MHz – 865 MHz közötti frekvenciasávban működő, közcélú rádiómikrofonok és fülbe helyezhető figyelőrendszerek 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány | EN 301 357-2 V1.2.1 | 2008.4.30. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 360 V1.1.3
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, a 27,5 GHz és a 29,5 GHz közötti frekvenciasávokban a geostacionárius műholdak irányába adó műholdas interaktív végberendezések (SIT) és műholdas használói végberendezések (SUT) harmonizált európai szabványa | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 360 V1.2.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, a 27,5 GHz és a 29,5 GHz közötti frekvenciasávokban a geostacionárius műholdak irányába adó műholdas interaktív végberendezések (SIT) és műholdas használói végberendezések (SUT) harmonizált európai szabványa | EN 301 360 V1.1.3 | 2007.11.30. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 406 V1.5.1
  Digitális, továbbfejlesztett, zsinór nélküli távközlés (DECT). A digitális, továbbfejlesztett, zsinór nélküli távközlésre (DECT) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány. Általános rádiós követelmények | EN 301 406 V1.4.1 | Az időpont lejárt
  (2005.3.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 419-1 V4.0.1
  Digitális, cellás távközlőrendszer (2. fázis). A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) csatlakoztatási követelményei. 1. rész: Mobil állomások a GSM 900 és a DCS 1800 sávban. Hozzáférés (GSM 13.01, 4.1.1. változat) | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 419-2 V5.1.1
  Digitális, cellás távközlőrendszer (2+ fázis). A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) csatlakoztatási követelményei. Nagy sebességű, áramkörkapcsolt adatok (HSCSD), több időrést használó mobil állomások. Hozzáférés (GSM 13.34, 5.1.1. változat, 1996) | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 419-3 V5.0.2
  Digitális, cellás távközlőrendszer (2+ fázis). A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) csatlakoztatási követelményei. Továbbfejlesztett beszédhívási tételek (ASCI). Mobil állomások. Hozzáférés (GSM 13.68, 5.0.2. változat, 1996) | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 419-7 V5.0.2
  Digitális, cellás távközlőrendszer (2+ fázis). A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) csatlakoztatási követelményei. Vasúti sáv (R-GSM). Mobil állomások. Hozzáférés (GSM 13.67, 5.0.2. változat,1996) | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 423 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált szabvány a földi repülési távközlőrendszerekhez | TBR 23: 1998 | Az időpont lejárt
  (2002.9.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 426 V1.2.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, nem vészjelző és nem biztonsági célú, az 1,5/1,6 GHz-es frekvenciasávokban működő, kis adatsebességű, szárazföldi, műholdas, mobil földi állomások (LMES) és tengerészeti, műholdas, mobil földi állomások (MMES) harmonizált európai szabványa | EN 301 426 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2002.6.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 427 V1.2.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány a11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban működő, kis adatsebességű, műholdas, mobil földi állomások (LMES) számára | EN 301 427 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2003.8.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 428 V1.2.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Harmonizált európai szabvány nagyon kis apertúrájú végberendezés (VSAT) számára. Az R&TTE- irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, a 11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban működő, csak adás, adás/vétel vagy csak vétel céljára való műholdas földi állomások | EN 301 428 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2001.11.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 428 V1.3.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Harmonizált európai szabvány nagyon kis apertúrájú végberendezés (VSAT) számára. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, a 11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban működő, csak adás, adás/vétel vagy csak vétel céljára való műholdas földi állomások | EN 301 428 V1.2.1 | 2007.6.30. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 430 V1.1.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány a műholdas hírgyűjtés 11-12/13-14 GHz-es frekvenciasávokban működő, hordozható földi állomásai (SNG-TES) számára | TBR 30: 1998 | Az időpont lejárt
  (2001.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 441 V1.1.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány az 1,6/2,4 GHz-es sávokban, a mobil műholdas szolgálat (MSS) keretében, a műholdas, személyi távközlőhálózatokban (S-PCN) működő mobil földi állomások (MES) számára, beleértve a kézi készülékeket is | TBR 41: 1998 | Az időpont lejárt
  (2001.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 442 V1.1.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány a 2 GHz-es sávban, a mobil műholdas szolgálat (MSS) keretében, a műholdas, személyi távközlőhálózatokban (S-PCN) működő mobil földi állomások (MES) számára, beleértve a kézi készülékeket is | TBR 42: 1998 | Az időpont lejárt
  (2001.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 443 V1.2.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Kis apertúrájú végberendezések (VSAT) harmonizált európai szabványa. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit kielégítő, a 4 GHz-es és 6 GHz-es frekvenciasávokban működő, csak adás, adás/vétel vagy csak vétel céljára használt műholdas földi állomások | EN 301 443 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2001.11.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 443 V1.3.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Nagyon kis apertúrájú végberendezés (VSAT) harmonizált európai szabványa. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit kielégítő, a 4 GHz-es és 6 GHz-es frekvenciasávokban működő, csak adás, adás/vétel vagy csak vétel céljára való műholdas földi állomások | EN 301 443 V1.2.1 | 2007.11.30. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 444 V1.1.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány az 1,5/1,6 GHz-es sávokban működő, beszéd és/vagy adatkommunikációt megvalósító műholdas, mobil földi állomások (LMES) számára | TBR 44: 1998 | Az időpont lejárt
  (2001.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 449 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 450 MHz-es cellás sávon (CDMA 450), és a 410, 450 és 870 MHz-es PAMR-sávokon (CDMA-PAMR) működő, szórt spektrumú bázisállomásokra vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 459 V1.2.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány interaktív műholdas végberendezésekhez (SIT) és műholdas használói végberendezésekhez (SUT), amelyek geostacionárius pályán keringő műholdak felé sugároznak a 29,5–30,0 GHz frekvenciasávban | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 459 V1.3.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány interaktív műholdas végberendezésekhez (SIT) és műholdas használói végberendezésekhez (SUT), amelyek geostacionárius pályán keringő műholdak felé sugároznak a 29,5–30,0 GHz frekvenciasávban | EN 301 459 V.1.2.1 | 2008.12.31. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények | | | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények | EN 301 489-01 V1.2.1 | 2007.8.31. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.4.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények | EN 301 489-01 V1.2.1 & V1.3.1 | 2007.8.31. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.5.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények | EN 301 489-01 V1.4.1 | 2008.8.11. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-01 V1.6.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények | EN 301 489-01 V1.5.1 | 2008.11.30. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-02 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 2. rész: Rádiós személyhívó berendezésekre vonatkozó sajátos feltételek | EN 301 489-02 V1.2.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-03 V1.4.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 3. rész: A 9 kHz és 40 GHz közötti frekvenciákon működő, rövid hatótávolságú eszközökre (SRD) vonatkozó sajátos feltételek | EN 301 489-03 V1.3.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-04 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 4. rész: Állandó rádióösszeköttetésekre, segédberendezésekre és szolgálatokra vonatkozó sajátos feltételek | EN 301 489-04 V1.2.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-05 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 5. rész: A földi mobil magánrádióra (PMR) és segédberendezéseire vonatkozó sajátos feltételek (beszéd és nem beszéd) | EN 301 489-05 V1.2.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-06 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 6. rész: A digitális, továbbfejlesztett, zsinór nélküli távközlési (DECT) berendezések sajátos feltételei | EN 301 489-06 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-07 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 7. rész: A digitális, cellás rádió-távközlési rendszerek (GSM és DCS) mobil és hordozható berendezéseinek és segédberendezéseinek sajátos feltételei | EN 301 489-07 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-07 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 7. rész: A digitális, cellás rádió-távközlési rendszerek (GSM és DCS) mobil és hordozható berendezéseinek és segédberendezéseinek sajátos feltételei | EN 301 489-07 V1.2.1 | 2009.1.31. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-08 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 8. rész: A GSM-bázisállomások sajátos feltételei | EN 301 489-08 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-09 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 9. rész: Vezeték nélküli mikrofonok, hasonló, rádiófrekvenciás (RF) hangkapcsolati berendezések, zsinór nélküli hangfrekvenciás készülékek és fülbe helyezhető figyelőkészülékek sajátos feltételei | EN 301 489-09 V1.2.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-10 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 10. rész: Első (CT1 és CT1+) és második (CT2) generációs, zsinór nélküli távbeszélő-készülékek sajátos feltételei | EN 301 489-10 V1.2.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-11 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 11. rész: A földi hangműsorszóró szolgálat adóinak sajátos feltételei | EN 301 489-11 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-11 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 11. rész: A földi hangműsorszóró szolgálat adóinak sajátos feltételei | EN 301 489-11 V1.2.1 | 2007.11.30. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-12 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 12. rész: A 4 GHz és 30 GHz közötti frekvenciasávokban, a helyhez kötött műholdas szolgálat (FSS) keretében működő, igen kis apertúrájú, interaktív, műholdas földi állomások sajátos feltételei | EN 301 489-12 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.7.31.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-13 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 13. rész: A polgári sávban (CB) működő rádiók és segédberendezéseik sajátos feltételei (beszéd és nem beszéd) | EN 301 489-13 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-14 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 14. rész: Analóg és digitális, földi TV-műsorszóró szolgálat adóinak sajátos feltételei | EN 301 489-14 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.7.31.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-15 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 15. rész: A kereskedelemben kapható amatőr rádióberendezések sajátos feltételei | EN 301 489-15 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-16 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 16. rész: A mobil és hordozható, analóg, cellás rádió-távközlési berendezések sajátos feltételei | EN 301 489-16 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-17 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 17. rész: A 2,4 GHz-es széles sávú adórendszerek és az 5 GHz-es nagy teljesítőképességű RLAN-berendezés sajátos feltételei | EN 301 489-17 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-18 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 18. rész: A földi, nyalábolt rádió (TETRA) berendezéseinek sajátos feltételei | EN 301 489-18 V1.2.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-19 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 19. rész: Az 1,5 GHz-es sávban működő, csak vételre képes adatkommunikációs mobil földi állomások (ROMES) sajátos feltételei | EN 301 489-19 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-20 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 20. rész: A műholdas mozgószolgálatban (MSS) használt mobil földi állomások (MES) sajátos feltételei | EN 301 489-20 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-22 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 22. rész: A földi telepítésű, mobil és helyhez kötött légiforgalmi VHF-rádióberendezések sajátos feltételei | EN 301 489-22 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-22 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 22. rész: A földi telepítésű, mobil és helyhez kötött, légiforgalmi VHF-rádióberendezések sajátos feltételei | EN 301 489-22 V1.2.1 | 2007.2.28. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-23 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 23. rész: Az IMT-2000 CDMA közvetlen kiterjesztésű (UTRA) rendszerű bázisállomási (BS) rádió-, átjátszó és segédberendezések sajátos feltételei | EN 301 489-23 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-24 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 24. rész: Az IMT-2000 CDMA közvetlen kiterjesztésű (UTRA) rendszerű mobil és hordozható (UE) rádió- és segédberendezések sajátos feltételei | EN 301 489-24 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.11.30.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-24 V1.3.1 (10-2005)
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 24. rész: Az IMT-2000 CDMA közvetlen kiterjesztésű (UTRA) rendszerű mobil és hordozható (UE) rádió- és segédberendezések sajátos feltételei | EN 301 489-24 V1.2.1 | 2009.1.31. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-25 V2.0.0
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 25. rész: Az IMT-2000 CDMA többvivős rendszerű mobil állomások és segédberendezések sajátos feltételei | | | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-25 V2.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 25. rész: Az IMT-2000 CDMA többvivős rendszerű mobil állomások és segédberendezések sajátos feltételei | EN 301 489-25 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.7.31.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-25 V2.3.2 (7-2005)
  Elektromágneses kompatibilitási és rádió spektrum ügyek; Elektomágneses kompatibilitási szabvány rádiókészülékekhez és szolgáltatásokhoz; Rész 25: Speciális feltételek CDMA 1x Szórt Spektrumú mobilállomásokhoz és kiegészíto berendezésekhez | EN 301 489-25 V2.2.1 | 2007.4.30. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-26 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 26. rész: AZ IMT-2000 CDMA többvivős rendszerű bázisállomások és segédberendezések sajátos feltételei | | | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-26 V2.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 26. rész: AZ IMT-2000 CDMA többvivős rendszerű bázisállomások és segédberendezések sajátos feltételei | EN 301 489-26 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.7.31.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-26 V2.3.2
  Elektromágneses kompatibilitási és rádió spektrum ügyek; Elektomágneses kompatibilitási szabvány rádiókészülékekhez és szolgáltatásokhoz; Rész 26: Speciális feltételek CDMA 1x Szórt Spektrumú alapállomásokhoz, jelerosítokhöz és kiegészíto berendezésekhez | EN 301 489-26 V2.2.1 | 2007.4.30. | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-27 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 27. rész: Rendkívül kis teljesítményű, aktív orvosi implantátumok (ULP-AMI) és hozzájuk tartozó periféria-eszközök (ULP-AMI-P) sajátos feltételei | | | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-28 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 28. rész: A vezeték nélküli digitális video-összeköttetések sajátos feltételei | | | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-31 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 31. rész: EMC a 9 kHz és 315 kHz közötti frekvenciasávban működő rádiókészülékekhez, ultrakis teljesítményű aktív orvosi implantátumokhoz (ULP-AMI) és a hozzájuk tartozó periféria eszközökhöz (ULP-AMI-P) | | | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 489-32 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 32. rész: Talaj- és falvizsgáló radaralkalmazások | | | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 502 V8.1.2
  A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) harmonizált európai szabványa. Az R&TTE- irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit kielégítő bázisállomási és ismétlőállomási berendezések (a GSM 13.21, 8.0.1. változata, 1999) | EN 301 502 V7.0.1 | Az időpont lejárt
  (2002.4.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 511 V9.0.2
  A mobil távközlés globális rendszere (GSM). A GSM 900 és a GSM 1800 sáv mobil állomásaira vonatkozó, az R&TTE-irányelv (1999/5/EK) 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált szabvány | EN 301 511 V7.0.1 | Az időpont lejárt
  (2004.6.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 526 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 450 MHz-es cellás sávon (CDMA 450), és a 410, 450 és 870 MHz-es PAMR-sávokon (CDMA-PAMR) működő, szórt spektrumú mobil állomásokra vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 681 V1.3.2
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). A geostacionárius műholdas mozgószolgálat mobil földi állomásaira (MES-ekre) – beleértve a hordozható földi állomásokat is – és az 1,5/1,6 GHz-es sávokban a műholdas mozgószolgálat (MSS) keretében működő műholdas személyi kommunikációs hálózatokra (S-PCN) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | EN 301 681 V1.2.1 | Az időpont lejárt
  (2006.3.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 721 V1.2.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány az 1 GHz alatt működő, alacsony pályán keringő (LEO) műholdat használó, kis sebességű adatkommunikációt (LBRDC) megvalósító mobil földi állomások (MES) számára | EN 301 721 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2002.3.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 751 V1.2.1
  Helyhez kötött rádiórendszerek. Pont-pont közötti berendezések és antennák. A pont-pont közötti, helyhez kötött digitális rádiórendszereknek és antennáknak az 1999/5/EK irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált alapszabványa | EN 301 751 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.4.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 753 V1.2.1
  Helyhez kötött rádiórendszerek. Több pontos berendezések és antennák. Az 1999/5/EK-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált alapszabvány a többpontos, digitális, helyhez kötött rádiórendszerekhez és antennákhoz | EN 301 753 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.2.28.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 783-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Kereskedelmi forgalomban kapható rádióamatőr-berendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 796 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A CT1 és CT1+ zsinór nélküli távbeszélő-készülékeknek az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabványa | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 797 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A CT2 zsinór nélküli távbeszélő-készülékeknek az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabványa | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 839-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rendkívül kis teljesítményű, aktív, beültetett orvosi eszközök és tartozékok rádióberendezései a 402–405 MHz-es sávban. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 840-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az 1 785 MHz és 1 800 MHz közötti harmonizált CEPT-sávban működő digitális rádiómikrofonok. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 843-1 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Tengeri rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények | EN 301 843-1 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.3.31.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 843-2 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Tengeri rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 2. rész: Rádiótelefon-adók és -vevők sajátos feltételei | EN 301 843-2 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.3.31.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 843-4 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Tengeri rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 4. rész: Keskeny sávú, közvetlenül nyomtató (NBDP) NAVTEX-vevők sajátos feltételei | EN 301 843-4 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.3.31.) | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 843-5 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Tengeri rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 5. rész: MF/HF-rádiótelefon-adók és -vevők sajátos feltételei | | | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 843-6 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM); Tengeri rádióberendezések és – szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa; 6. rész: Hajók fedélzetén 3 GHz feletti frekvenciasávban működő műholdas földi állomásokra vonatkozó sajátos feltételek | | | 3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK) |
| ETSI | EN 301 893 V1.2.3
  Széles sávú, rádiós hozzáférési hálózatok (BRAN). 5 GHz-es, különleges minőségű RLAN. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 893 V1.3.1
  Széles sávú, rádiós hozzáférési hálózatok (BRAN). 5 GHz-es, különleges minőségű RLAN. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | EN 301 893 V1.2.3 | 2008.3.31. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-01 V2.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 1. rész: Az IMT-2000 bevezetésére és általános követelményeire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 301 908-01 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-02 V2.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 2. rész: Az IMT-2000 közvetlen kiterjesztésű CDMA (UTRA FDD) (UE) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 301 908-02 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-03 V2.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 3. rész: Az IMT-2000 közvetlen kiterjesztésű CDMA (UTRA FDD) (BS) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 301 908-03 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-04 V2.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 4. rész: Az IMT-2000 többvivős CDMA (cdma2000) (UE) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 301 908-04 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-05 V2.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 5. rész: Az IMT-2000 többvivős CDMA (cdma2000) (BS és ismétlők) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 301 908-05 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-06 V2.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 6. rész: Az IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (UE) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 301 908-06 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-07 V2.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 7. rész: Az IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (BS) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 301 908-07 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2006.1.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-07 V2.2.2
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 7. rész: Az IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (BS) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-08 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS) és használói berendezései (UE). 8. rész: Az IMT-2000 harmonizált európai szabványa, amely tartalmazza az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit: egyvivős TDMA (UWC 136) (UE) | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-09 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS) és használói berendezései (UE). 9. rész: Az IMT-2000 harmonizált európai szabványa, amely tartalmazza az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit: egyvivős TDMA (UWC 136) (BS) | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-10 V2.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 10. rész: Az IMT-2000, FDMA/TDMA (DECT) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | EN 301 908-10 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2005.9.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 908-11 V.2.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 11. rész: Az IMT-2000 közvetlen kiterjesztésű CDMA (UTRA FDD) berendezéseire (ismétlőire) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 929-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálatnál GMDSS és egyéb alkalmazások parti állomásaiként működő VHF-adók és -vevők. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 301 997-2 V1.1.1
  Átvitel és nyalábolás (TM). Többpontos berendezések. A 40,5 GHz – 43,5 GHz közötti sávban, vezeték nélküli multimédia-rendszerekhez (MWS) használt rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 017-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az amplitúdómodulált (AM) hangműsorszóró szolgálat adóberendezései. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 018-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A frekvenciamodulált (FM) hangműsorszóró szolgálat adóberendezései. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány | ETS 300 384/A1: 1997 | Az időpont lejárt
  (2005.12.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 018-2 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A frekvenciamodulált (FM) hangműsorszóró szolgálat adóberendezései. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány | EN 302 018-2 V1.1.1 | 2007.11.30. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 054-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Meteorológiai segédeszközök (MetAids). 400,15 MHz – 406 MHz közötti frekvenciatartományban használt, legfeljebb 200 mW teljesítményű rádiószondák. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 064-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az 1,3 GHz – 50 GHz-es frekvenciasávban működő, vezeték nélküli video-összeköttetések (WVL). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 066-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Kis hatótávolságú eszközök (SRD). Talaj- és falvizsgáló radaralkalmazások. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 077-2 V.1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földfelszíni digitális hangműsorszóró (T-DAB) szolgálat adóberendezése. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 186 V1.1.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). A 11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban működő, műholdas, mobil, repülőgépes földi állomásokra (AES-ekre) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 195-2 V1.1.1 (3-2004)
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádiókészülékek 9 kHz és 315 kHz közötti frekvenciasávban, ultrakis teljesítményű aktív orvosi implantátumokhoz (ULP-AMI) és tartozékaikhoz. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 208-2 V.1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 865 MHz – 868 MHz-es sávban működő, 2 W-ig terjedő teljesítményszintű rádiófrekvenciás azonosító berendezés. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 217-2-2 V1.1.3
  Helyhez kötött rádiórendszerek; Pont-pont közötti berendezések és antennák jellemzői és követelményei; 2-2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált szabvány frekvencia-koordinációt igénylő frekvenciasávokban működő digitális berendezésekhez | EN 301 751 V1.2.1 | 2007.5.31. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 217-3 V1.1.3
  Helyhez kötött rádiórendszerek. Pont-pont közötti berendezések és antennák jellemzői és követelményei. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált szabvány frekvencia-koordinációt nem igénylő sávokban működő berendezésekre | EN 301 751 V1.2.1 | 2007.5.31. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 217-4-2 V1.1.3
  Helyhez kötött rádiórendszerek; Pont-pont közötti berendezések és antennák jellemzői és követelményei; 4-2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált szabvány antennákhoz | EN 301 751 V1.2.1 | 2007.5.31. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 217-4-2 V1.2.1
  Helyhez kötött rádiórendszerek; Pont-pont közötti berendezések és antennák jellemzői és követelményei; 4-2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált szabvány antennákhoz | EN 302 217-4-2 V1.1.3 | 2008.3.31. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 245-2 V.1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Digitális világrádió (DRM) műsorszóró szolgálat adóberendezése. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 288-2 V.1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). 24 GHz-es sávban működő rövid hatótávolságú radarberendezés. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 288-2 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). 24 GHz-es sávban működő rövid hatótávolságú radarberendezés. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány | EN 302 288-2 V1.1.1 | 2008.6.30. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 291-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Kis hatótávolságú eszközök (SRD). 13,56 MHz-en működő, kis távolságú, induktív adatkommunikációs berendezés. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 296 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földfelszíni digitális televízió-műsorszóró szolgálat (DVB-T) adóberendezése. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 297 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Analóg televízió-műsorszóró szolgálat adóberendezése. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 326-2 V1.1.2
  Állandóhelyű rádiórendszerek; Többpont berendezések és antennák; 2. rész: Digitális többpont rádióberendezéseknek az R&TTE-irányelv 3.2 cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabványa | EN 301 753 V1.2.1 | 2008.9.30. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 326-3 V1.1.2
  Állandóhelyű rádiórendszerek; Többpont berendezések és antennák; 3. rész: Többpont rádióantennáknak az R&TTE-irányelv 3.2 cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabványa | EN 301 753 V1.2.1 | 2008.9.30. | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 340 V1.1.1
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). A 11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban, a helyhez kötött műholdas szolgálat (FSS) keretében a hajók fedélzetén működő műholdas földi állomásokra (ESV-kre) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 372-2 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Kis hatótávolságú eszközök (SRD). Érzékelő és mozgásérzékelő berendezések. Tartályszintet érzékelő, 5,8 GHz-es, valamint 10, 25, 61 és 77 GHz-es frekvenciasávban működő radar (TLPR). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 426 V1.1.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 450 MHz-es cellás sávon (CDMA 450), és a 410, 450 és 870 MHz-es PAMR-sávokon (CDMA-PAMR) működő, szórt spektrumú ismétlőkre vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 302 502 V1.1.1
  Széles sávú, rádiós hozzáférési hálózatok (BRAN). 5,8 GHz-es, állandó helyű, széles sávú, adatátviteli rendszerek. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány | | | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 303 035-1 V1.2.1
  Földi, nyalábolt rádió (TETRA). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány TETRA-berendezésekhez. 1. rész: Beszéd és adat (V+D) | EN 303 035-1 V1.1.1 | Az időpont lejárt
  (2003.9.30.) | 3.2. cikk |
| ETSI | EN 303 035-2 V1.2.2
  Földi, nyalábolt rádió (TETRA). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány TETRA-berendezésekhez. 2. rész: Közvetlen módú működés (DMO) | EN 303 035-2 V1.2.1 | Az időpont lejárt
  (2004.10.31.) | 3.2. cikk |
| ETSI | ETS 300 487/A1:1997
  Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az 1,5 GHz-es sávban működő, adatközlést ellátó, csak vételre szolgáló mobil földi állomások (ROMES). Rádiófrekvenciás (RF) előírások | | | 3.2. cikk |

Európai szabványosítási szervezet (1)

A szabvány hivatkozási száma és címe

(Hivatkozási dokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozási száma

A helyettesített szabvány feltételezett megfelelőségének megszűnési időpontja

1. megjegyzés

Cikk, 1999/5/EK

CENELEC

EN 41003:1998

Távközlési hálózatokhoz csatlakozó berendezések biztonsági követelményei

EN 41003:1996

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.1.)

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

CENELEC

EN 50360:2001

Mobiltelefonok termékszabványa az elektromágneses terek emberi expozíciója alapkorlátainak való megfelelőség bizonyítására (300 MHz – 3 GHz)

Nincs

3.1a. cikk

CENELEC

EN 50364:2001

A 0 Hz – 10 GHz frekvenciatartományban működő berendezésekből származó elektromágneses terek emberi expozíciójának korlátozása az elektronikus árucikk-ellenőrző (EAS), a rádiófrekvenciás személyfelismerő (RFID) és hasonló alkalmazások esetén

Nincs

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

CENELEC

EN 50371:2002

Termékfőcsoport-szabvány a kis teljesítményű elektronikus és villamos készülékekből származó, az embert érő elektromágneses expozíció határértékeinek való megfelelőség igazolására (10 MHz – 300 GHz). Lakosság

Nincs

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

CENELEC

EN 50385:2002

Termékszabvány a rádiófrekvenciás elektromágneses terek általi emberi expozícióra vonatkozó alapkorlátokkal vagy referenciaszintekkel rendelkező, vezeték nélküli távközlő rendszerek rádió-bázisállomásai és állandó helyű végállomásai megfelelőségének a bizonyítására (110 MHz – 40 GHz). Lakosság

Nincs

3.1a. cikk

CENELEC

EN 50401:2006

Termékszabvány a vezeték nélküli távközlőhálózatok rádióadásra (110 MHz – 40 GHz) használt, állandó helyű berendezéseinek a rádiófrekvenciás elektromágneses terek lakossági expozíciója alapkorlátainak vagy referenciaszintjeinek való, üzembe helyezéskori megfelelősége igazolására

3.1a. cikk

CENELEC

EN 55022:1994

Információtechnológiai berendezések rádiózavar-jellemzőinek határértékei és mérési módszerei

(CISPR 22:1993)

EN 55022:1987

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.12.31.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

A1:1995 Módosítás EN-hez 55022:1994-hez

(CISPR 22:1993/A1:1995)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.12.31.)

A2:1997 Módosítás EN-hez 55022:1994-hez

(CISPR 22:1993/A2:1996 (Módosítva))

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.12.31.)

CENELEC

EN 55022:1998

Informatikai berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek

(CISPR 22:1997 (Módosítva))

EN 55022:1994

és módosításai

2.1. megjegyzés

2007.8.1.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

A1:2000 Módosítás EN-hez 55022:1998-hoz

(CISPR 22:1997/A1:2000)

3. megjegyzés

2009.10.1.

A2:2003 Módosítás EN-hez 55022:1998-hoz

(CISPR 22:1997/A2:2002)

3. megjegyzés

2009.10.1.

CENELEC

EN 55022:2006

Informatikai berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek

(CISPR 22:2005 (Módosítva))

EN 55022:1998

és módosításai

2009.10.1.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

CENELEC

EN 55024:1998

Informatikai berendezések. Zavartűrés-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek

(CISPR 24:1997 (Módosítva))

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.7.1.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

A1:2001 Módosítás EN-hez 55024:1998-hoz

(CISPR 24:1997/A1:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.10.1.)

A2:2003 Módosítás EN-hez 55024:1998-hoz

(CISPR 24:1997/A2:2002)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.12.1.)

CENELEC

EN 60065:1998

Audio-, video- és hasonló elektronikus készülékek. Biztonsági követelmények

(IEC 60065:1998 (Módosítva))

EN 60065:1993

+A11:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.1.)

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

CENELEC

EN 60065:2002

Audio-, video- és hasonló elektronikus készülékek. Biztonsági követelmények

(IEC 60065:2001 (Módosítva))

EN 60065:1998

2.1. megjegyzés

2007.3.1.

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

CENELEC

EN 60215:1989

Rádió-adóberendezések biztonsági előírásai

(IEC 60215:1987)

Nincs

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

A1:1992 Módosítás EN-hez 60215:1989-hez

(IEC 60215:1987/A1:1990)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1993.6.1.)

A2:1994 Módosítás EN-hez 60215:1989-hez

(IEC 60215:1987/A2:1993)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1995.7.15.)

CENELEC

EN 60825-1:1994

Lézergyártmányok sugárbiztonsági előírásai. 1. rész: Készülékosztályozás, követelmények és használati útmutató

(IEC 60825-1:1993)

Nincs

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

A11:1996 Módosítás EN-hez 60825-1:1994-hez

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1997.1.1.)

A1:2002 Módosítás EN-hez 60825-1:1994-hez

(IEC 60825-1:1993/A1:1997)

EN 60825-1:1994/A11:1996

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.1.)

A2:2001 Módosítás EN-hez 60825-1:1994-hez

(IEC 60825-1:1993/A2:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.7.1.)

CENELEC

EN 60825-2:2000

Lézergyártmányok sugárbiztonsági előírásai. 2. rész: Optikai szálas távközlési rendszerek biztonsági előírásai

(IEC 60825-2:2000)

EN 60825-2:1994

+A1:1998

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.4.1.)

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

CENELEC

EN 60825-2:2004

Lézergyártmányok biztonsága. 2. rész: Optikai szálas távközlési rendszerek biztonsági előírásai (OFCS)

(IEC 60825-2:2004)

EN 60825-2:2000

2.1. megjegyzés

2007.9.1.

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

CENELEC

EN 60825-4:1997

Lézergyártmányok sugárbiztonsági előírásai. 4. rész: Lézervédelmek

(IEC 60825-4:1997)

Nincs

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

A1:2002 Módosítás EN-hez 60825-4:1997-hez

(IEC 60825-4:1997/A1:2002)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.1.)

A2:2003 Módosítás EN-hez 60825-4:1997-hez

(IEC 60825-4:1997/A2:2003)

3. megjegyzés

2006.10.1.

CENELEC

EN 60825-12:2004

Lézergyártmányok biztonsága. 12. rész: Információátvitelhez használt szabadtéri optikai távközlési rendszerek biztonsága

(IEC 60825-12:2004)

Nincs

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

CENELEC

EN 60950:2000

Információtechnikai berendezések biztonsága

(IEC 60950:1999 (Módosítva))

EN 60950:1992

+A1:1993

+A2:1993

+A3:1995

+A4:1997

+A11:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.1.1.)

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

CENELEC

EN 60950-1:2001

Információtechnikai berendezések. Biztonság. 1. rész: Általános követelmények

(IEC 60950-1:2001 (Módosítva))

EN 60950:2000

2.1. megjegyzés

2006.7.1.

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

A11:2004 Módosítás EN-hez 60950-1:2001-hez

3. megjegyzés

CENELEC

EN 61000-3-2:2000

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-2. rész: Határértékek. A harmonikus áramok kibocsátási határértékei (fázisonként legfeljebb 16 A bemenő-áramerősségű berendezésekre)

(IEC 61000-3-2:2000 (Módosítva))

EN 61000-3-2:1995

+A1:1998

+A2:1998

+A14:2000

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.1.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

A2:2005 Módosítás EN-hez 61000-3-2:2000-hez

(IEC 61000-3-2:2000/A1:2001 + A2:2004)

3. megjegyzés

2008.1.1.

CENELEC

EN 61000-3-3:1995

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-3. rész: Határértékek. A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a villogás (flicker) határértékei közcélú kisfeszültségű táphálózatokon a fázisonként legfeljebb 16 A névleges áramerősségű és különleges feltételek nélkül csatlakozó berendezések esetén

(IEC 61000-3-3:1994)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.1.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

A1:2001 Módosítás EN-hez 61000-3-3:1995-höz

(IEC 61000-3-3:1994/A1:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.5.1.)

CENELEC

EN 61000-3-11:2000

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-11. rész: Határértékek. A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a villogás (flicker) határértékei a közcélú kisfeszültségű táphálózatokon. Legfeljebb 75 A névleges áramerősségű és adott feltételek szerint csatlakozó berendezések

(IEC 61000-3-11:2000)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.11.1.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

CENELEC

EN 61000-3-12:2005

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-12. rész: Határértékek. A közcélú, kisfeszültségű rendszerekhez csatlakozó, fázisonként 16 A-nál nagyobb, de legfeljebb 75 A bemenőáram-erősségű berendezések által keltett harmonikus áramok határértékei

(IEC 61000-3-12:2004)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

2008.2.1.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

CENELEC

EN 61000-6-1:2001

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-1. rész: Általános szabványok. A lakóhelyi, a kereskedelmi és a kisipari környezet zavartűrése

(IEC 61000-6-1:1997 (Módosítva))

EN 50082-1:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.7.1.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

CENELEC

EN 61000-6-2:2001

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-2. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavartűrése

(IEC 61000-6-2:1999 (Módosítva))

EN 61000-6-2:1999

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.7.1.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

CENELEC

EN 61000-6-2:2005

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-2. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavartűrése

(IEC 61000-6-2:2005)

EN 61000-6-2:2001

2.1. megjegyzés

2008.6.1.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

CENELEC

EN 61000-6-3:2001

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-3. rész: Általános szabványok. A lakóhelyi, a kereskedelmi és a kisipari környezet zavarkibocsátási szabványa

(CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Módosítva))

EN 50081-1:1992

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.7.1.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

A11:2004 Módosítás EN-hez 61000-6-3:2001-hez

3. megjegyzés

2007.7.1.

CENELEC

EN 61000-6-4:2001

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-4. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavarkibocsátási szabványa

(IEC 61000-6-4:1997 (Módosítva))

EN 50081-2:1993

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.7.1.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 300 065-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közvetlenül nyomtató, keskeny sávú távíróberendezés meteorológiai vagy navigációs információ vételére (NAVTEX). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 065-3 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közvetlenül nyomtató, keskeny sávú távíróberendezés meteorológiai vagy navigációs információ vételére (NAVTEX). 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.3. cikk

ETSI

EN 300 086-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Elsősorban analóg beszéd céljára szánt, belső vagy külső RF-csatlakozóval ellátott rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

ETS 300 086/A2 (02-1997)

Az időpont lejárt

(2002.8.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 300 113-2 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Adat- és beszédátviteli célú, antennacsatlakozóval ellátott rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

EN 300 113-2 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2003.12.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 300 113-2 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Adat- és/vagy beszédátviteli célú, állandó vagy nem állandó burkológörbe-modulációt használó, antennacsatlakozóval ellátott rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

EN 300 113-2 V1.2.1

2007.2.28.

3.2. cikk

ETSI

EN 300 135-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A polgári sávban működő, szögmodulált rádióberendezések (CEPT PR 27 rádióberendezések). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

ETS 300 135/A1:1997

Az időpont lejárt

(2001.4.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 300 152-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). 121,5 MHz-en vagy 121,5 MHz-en és 243 MHz-en működő, csak tájolásra használt, tengeri, vész esetén helyzetjelző rádióirányadók (EPIRB). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 152-3 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). 121,5 MHz-en, vagy 121,5 MHz-en és 243 MHz-en működő, csak tájolásra használt, tengeri, vészhelyzetjelző rádióirányadók (EPIRB). 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.3. cikk

ETSI

EN 300 162-2 V1.1.2

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálat VHF-sávban működő rádiótelefon-adói és -vevői. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 162-3 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). VHF-sávokban működő, tengeri mozgószolgálati rádiótelefon-adók és -vevők 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.3. cikk

ETSI

EN 300 219-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. A vevőben meghatározott választ keltő jeladó rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 220-2 V2.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök (SRD). A 25 MHz – 1 000 MHz frekvenciasávban használt, legfeljebb 500 mW teljesítményű rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

EN 300 220-3 V.1.1.1

2007.12.31.

3.2. cikk

ETSI

EN 300 220-3 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök (SRD). A 25 MHz – 1 000 MHz frekvenciasávban használt, legfeljebb 500 mW teljesítményű rádióberendezések. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 224-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Helyszíni személyhívó szolgálat. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 296-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Beépített antennákat használó rádióberendezések, elsődlegesen analóg beszéd céljára. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 328 V1.6.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Széles sávú átviteli rendszerek. A 2,4 GHz-es ISM-sávban működő, szórt spektrumú modulációt alkalmazó adatátviteli berendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

EN 300 328 V1.5.1

Az időpont lejárt

(2006.8.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 300 328 V1.7.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Széles sávú átviteli rendszerek. A 2,4 GHz-es ISM-sávban működő, széles sávú modulációt alkalmazó adatátviteli berendezések. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 300 328 V1.6.1

2008.7.31.

3.2. cikk

ETSI

EN 300 330-2 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. A 9 kHz – 25 MHz-es sáv rádióberendezései és a 9 kHz – 30 MHz-es sáv induktív hurkos rendszerei. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

EN 300 330-2 V1.1.1

2007.12.31.

3.2. cikk

ETSI

EN 300 341-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat (RP 02). Beépített antennát használó, a vevőben meghatározott választ kiváltó jeleket továbbító rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 373-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az MF- és HF-sávokban használt tengeri mobil adók és vevők. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 373-3 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az MF- és HF-sávokban használt tengeri mobil adók és vevők. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.3. cikk

ETSI

EN 300 390-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Beépített antennát használó, adat (és beszéd) átvitelére való rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

ETS 300 390/A1:1997

Az időpont lejárt

(2001.4.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 300 422-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 25 MHz – 3 GHz frekvenciasávban működő, vezeték nélküli mikrofonok. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 433-2 V1.1.2

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Két oldalsávos (DSB) és /vagy egy oldalsávos (SSB) amplitúdómodulált, polgári sávban működő rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

EN 300 433-2 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2002.9.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 300 440-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. Az 1 GHz – 40 GHz közötti frekvenciatartományban használt rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 440-2 V1.1.2

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. Az 1 GHz – 40 GHz közötti frekvenciatartományban használt rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

EN 300 440-2 V1.1.1

2007.6.30.

3.2. cikk

ETSI

EN 300 454-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Széles sávú hangkapcsolatok. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 471-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Az EN 300 113 követelményeit teljesítő berendezések által közösen használt csatornák hozzáférésének és megosztásának szabályai. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 674-2-1 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). Az 5,8 GHz-es ipari, tudományos és orvosi (ISM) sávban működő, speciális célú, kis hatótávolságú adatátvitel (DSRC) átviteli berendezései (500 kbit/s/250 kbit/s). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány. 1. alrész: Az útmenti egységek (RSU) követelményei

3.2. cikk

ETSI

EN 300 674-2-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). Az 5,8 GHz-es ipari, tudományos és orvosi (ISM) sávban működő, speciális célú, kis hatótávolságú adatátvitel (DSRC) átviteli berendezései (500 kbit/s/250 kbit/s). 2. rész: Az R&TTE-irányelv alá tartozó, harmonizált szabvány. 2. alrész: A fedélzeti egységek (OBU) követelményei

3.2. cikk

ETSI

EN 300 698-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálat VHF-sávban működő, szárazföldi vízi úton használt rádiótelefon-adói és -vevői. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 698-3 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálat VHF-sávokban működő, szárazföldi vízi utakon használt rádiótelefon-adói és -vevői. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.3. cikk

ETSI

EN 300 718-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Lavina-irányadók. Adó-vevő rendszerek. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 718-3 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Lavina-irányadók. Adó-vevő rendszerek. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 300 718-3 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.3. cikk

ETSI

EN 300 720-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Fedélzeti UHF-távközlőrendszerek és berendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 300 761-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök (SRD). A 2,45 GHz-es sávban működő vasúti, automatikus járműazonosító (AVI). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 025-2 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Általános kommunikációs célú VHF-rádiótelefon-berendezések, és az ezekhez tartozó, D-osztályú, digitális, szelektív hívóberendezések (DSC). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

EN 301 025-2 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.6.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 025-3 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Általános kommunikációs célú VHF-rádiótelefon-berendezések és az ezekhez tartozó, D- osztályú, digitális, szelektív hívóberendezések (DSC). 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.3. (e) cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

EN 301 025-3 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.6.30.)

3.3. cikk

ETSI

EN 301 091-2 V.1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). A 76 GHz – 77 GHz sávban működő radarberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 166-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Keskeny sávú csatornákon működő, antennacsatlakozóval ellátott, analóg és/vagy digitális (beszéd és/vagy adat) kommunikációs rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 178-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálat VHF-sávokban működő, igen nagy frekvenciás (VHF), hordozható rádiótelefon-berendezései (csak nem GMDSS-alkalmazásokhoz). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 357-2 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 25 MHz-től 2 000 MHz-ig terjedő sávban működő, zsinór nélküli hangfrekvenciás eszközök. A CEPT ajánlása szerinti 863 MHz – 865 MHz közötti frekvenciasávban működő, közcélú rádiómikrofonok és fülbe helyezhető figyelőrendszerek 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány

EN 301 357 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2003.3.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 357-2 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 25 MHz-től 2 000 MHz-ig terjedő sávban működő, zsinór nélküli hangfrekvenciás eszközök. A CEPT ajánlása szerinti 863 MHz – 865 MHz közötti frekvenciasávban működő, közcélú rádiómikrofonok és fülbe helyezhető figyelőrendszerek 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány

EN 301 357-2 V1.2.1

2008.4.30.

3.2. cikk

ETSI

EN 301 360 V1.1.3

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, a 27,5 GHz és a 29,5 GHz közötti frekvenciasávokban a geostacionárius műholdak irányába adó műholdas interaktív végberendezések (SIT) és műholdas használói végberendezések (SUT) harmonizált európai szabványa

3.2. cikk

ETSI

EN 301 360 V1.2.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, a 27,5 GHz és a 29,5 GHz közötti frekvenciasávokban a geostacionárius műholdak irányába adó műholdas interaktív végberendezések (SIT) és műholdas használói végberendezések (SUT) harmonizált európai szabványa

EN 301 360 V1.1.3

2007.11.30.

3.2. cikk

ETSI

EN 301 406 V1.5.1

Digitális, továbbfejlesztett, zsinór nélküli távközlés (DECT). A digitális, továbbfejlesztett, zsinór nélküli távközlésre (DECT) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány. Általános rádiós követelmények

EN 301 406 V1.4.1

Az időpont lejárt

(2005.3.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 419-1 V4.0.1

Digitális, cellás távközlőrendszer (2. fázis). A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) csatlakoztatási követelményei. 1. rész: Mobil állomások a GSM 900 és a DCS 1800 sávban. Hozzáférés (GSM 13.01, 4.1.1. változat)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 419-2 V5.1.1

Digitális, cellás távközlőrendszer (2+ fázis). A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) csatlakoztatási követelményei. Nagy sebességű, áramkörkapcsolt adatok (HSCSD), több időrést használó mobil állomások. Hozzáférés (GSM 13.34, 5.1.1. változat, 1996)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 419-3 V5.0.2

Digitális, cellás távközlőrendszer (2+ fázis). A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) csatlakoztatási követelményei. Továbbfejlesztett beszédhívási tételek (ASCI). Mobil állomások. Hozzáférés (GSM 13.68, 5.0.2. változat, 1996)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 419-7 V5.0.2

Digitális, cellás távközlőrendszer (2+ fázis). A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) csatlakoztatási követelményei. Vasúti sáv (R-GSM). Mobil állomások. Hozzáférés (GSM 13.67, 5.0.2. változat,1996)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 423 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált szabvány a földi repülési távközlőrendszerekhez

TBR 23: 1998

Az időpont lejárt

(2002.9.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 426 V1.2.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, nem vészjelző és nem biztonsági célú, az 1,5/1,6 GHz-es frekvenciasávokban működő, kis adatsebességű, szárazföldi, műholdas, mobil földi állomások (LMES) és tengerészeti, műholdas, mobil földi állomások (MMES) harmonizált európai szabványa

EN 301 426 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2002.6.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 427 V1.2.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány a11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban működő, kis adatsebességű, műholdas, mobil földi állomások (LMES) számára

EN 301 427 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2003.8.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 428 V1.2.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Harmonizált európai szabvány nagyon kis apertúrájú végberendezés (VSAT) számára. Az R&TTE- irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, a 11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban működő, csak adás, adás/vétel vagy csak vétel céljára való műholdas földi állomások

EN 301 428 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2001.11.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 428 V1.3.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Harmonizált európai szabvány nagyon kis apertúrájú végberendezés (VSAT) számára. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, a 11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban működő, csak adás, adás/vétel vagy csak vétel céljára való műholdas földi állomások

EN 301 428 V1.2.1

2007.6.30.

3.2. cikk

ETSI

EN 301 430 V1.1.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány a műholdas hírgyűjtés 11-12/13-14 GHz-es frekvenciasávokban működő, hordozható földi állomásai (SNG-TES) számára

TBR 30: 1998

Az időpont lejárt

(2001.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 441 V1.1.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány az 1,6/2,4 GHz-es sávokban, a mobil műholdas szolgálat (MSS) keretében, a műholdas, személyi távközlőhálózatokban (S-PCN) működő mobil földi állomások (MES) számára, beleértve a kézi készülékeket is

TBR 41: 1998

Az időpont lejárt

(2001.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 442 V1.1.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány a 2 GHz-es sávban, a mobil műholdas szolgálat (MSS) keretében, a műholdas, személyi távközlőhálózatokban (S-PCN) működő mobil földi állomások (MES) számára, beleértve a kézi készülékeket is

TBR 42: 1998

Az időpont lejárt

(2001.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 443 V1.2.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Kis apertúrájú végberendezések (VSAT) harmonizált európai szabványa. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit kielégítő, a 4 GHz-es és 6 GHz-es frekvenciasávokban működő, csak adás, adás/vétel vagy csak vétel céljára használt műholdas földi állomások

EN 301 443 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2001.11.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 443 V1.3.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Nagyon kis apertúrájú végberendezés (VSAT) harmonizált európai szabványa. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit kielégítő, a 4 GHz-es és 6 GHz-es frekvenciasávokban működő, csak adás, adás/vétel vagy csak vétel céljára való műholdas földi állomások

EN 301 443 V1.2.1

2007.11.30.

3.2. cikk

ETSI

EN 301 444 V1.1.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit felölelő harmonizált európai szabvány az 1,5/1,6 GHz-es sávokban működő, beszéd és/vagy adatkommunikációt megvalósító műholdas, mobil földi állomások (LMES) számára

TBR 44: 1998

Az időpont lejárt

(2001.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 449 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 450 MHz-es cellás sávon (CDMA 450), és a 410, 450 és 870 MHz-es PAMR-sávokon (CDMA-PAMR) működő, szórt spektrumú bázisállomásokra vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 459 V1.2.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány interaktív műholdas végberendezésekhez (SIT) és műholdas használói végberendezésekhez (SUT), amelyek geostacionárius pályán keringő műholdak felé sugároznak a 29,5–30,0 GHz frekvenciasávban

3.2. cikk

ETSI

EN 301 459 V1.3.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány interaktív műholdas végberendezésekhez (SIT) és műholdas használói végberendezésekhez (SUT), amelyek geostacionárius pályán keringő műholdak felé sugároznak a 29,5–30,0 GHz frekvenciasávban

EN 301 459 V.1.2.1

2008.12.31.

3.2. cikk

ETSI

EN 301 489-01 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-01 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények

EN 301 489-01 V1.2.1

2007.8.31.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-01 V1.4.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények

EN 301 489-01 V1.2.1 & V1.3.1

2007.8.31.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-01 V1.5.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények

EN 301 489-01 V1.4.1

2008.8.11.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-01 V1.6.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények

EN 301 489-01 V1.5.1

2008.11.30.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-02 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 2. rész: Rádiós személyhívó berendezésekre vonatkozó sajátos feltételek

EN 301 489-02 V1.2.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-03 V1.4.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 3. rész: A 9 kHz és 40 GHz közötti frekvenciákon működő, rövid hatótávolságú eszközökre (SRD) vonatkozó sajátos feltételek

EN 301 489-03 V1.3.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-04 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 4. rész: Állandó rádióösszeköttetésekre, segédberendezésekre és szolgálatokra vonatkozó sajátos feltételek

EN 301 489-04 V1.2.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-05 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 5. rész: A földi mobil magánrádióra (PMR) és segédberendezéseire vonatkozó sajátos feltételek (beszéd és nem beszéd)

EN 301 489-05 V1.2.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-06 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 6. rész: A digitális, továbbfejlesztett, zsinór nélküli távközlési (DECT) berendezések sajátos feltételei

EN 301 489-06 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-07 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 7. rész: A digitális, cellás rádió-távközlési rendszerek (GSM és DCS) mobil és hordozható berendezéseinek és segédberendezéseinek sajátos feltételei

EN 301 489-07 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-07 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 7. rész: A digitális, cellás rádió-távközlési rendszerek (GSM és DCS) mobil és hordozható berendezéseinek és segédberendezéseinek sajátos feltételei

EN 301 489-07 V1.2.1

2009.1.31.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-08 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 8. rész: A GSM-bázisállomások sajátos feltételei

EN 301 489-08 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-09 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 9. rész: Vezeték nélküli mikrofonok, hasonló, rádiófrekvenciás (RF) hangkapcsolati berendezések, zsinór nélküli hangfrekvenciás készülékek és fülbe helyezhető figyelőkészülékek sajátos feltételei

EN 301 489-09 V1.2.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-10 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 10. rész: Első (CT1 és CT1+) és második (CT2) generációs, zsinór nélküli távbeszélő-készülékek sajátos feltételei

EN 301 489-10 V1.2.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-11 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 11. rész: A földi hangműsorszóró szolgálat adóinak sajátos feltételei

EN 301 489-11 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-11 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 11. rész: A földi hangműsorszóró szolgálat adóinak sajátos feltételei

EN 301 489-11 V1.2.1

2007.11.30.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-12 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 12. rész: A 4 GHz és 30 GHz közötti frekvenciasávokban, a helyhez kötött műholdas szolgálat (FSS) keretében működő, igen kis apertúrájú, interaktív, műholdas földi állomások sajátos feltételei

EN 301 489-12 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.7.31.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-13 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 13. rész: A polgári sávban (CB) működő rádiók és segédberendezéseik sajátos feltételei (beszéd és nem beszéd)

EN 301 489-13 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-14 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 14. rész: Analóg és digitális, földi TV-műsorszóró szolgálat adóinak sajátos feltételei

EN 301 489-14 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.7.31.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-15 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 15. rész: A kereskedelemben kapható amatőr rádióberendezések sajátos feltételei

EN 301 489-15 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-16 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 16. rész: A mobil és hordozható, analóg, cellás rádió-távközlési berendezések sajátos feltételei

EN 301 489-16 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-17 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 17. rész: A 2,4 GHz-es széles sávú adórendszerek és az 5 GHz-es nagy teljesítőképességű RLAN-berendezés sajátos feltételei

EN 301 489-17 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-18 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 18. rész: A földi, nyalábolt rádió (TETRA) berendezéseinek sajátos feltételei

EN 301 489-18 V1.2.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-19 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 19. rész: Az 1,5 GHz-es sávban működő, csak vételre képes adatkommunikációs mobil földi állomások (ROMES) sajátos feltételei

EN 301 489-19 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-20 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 20. rész: A műholdas mozgószolgálatban (MSS) használt mobil földi állomások (MES) sajátos feltételei

EN 301 489-20 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-22 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 22. rész: A földi telepítésű, mobil és helyhez kötött légiforgalmi VHF-rádióberendezések sajátos feltételei

EN 301 489-22 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-22 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 22. rész: A földi telepítésű, mobil és helyhez kötött, légiforgalmi VHF-rádióberendezések sajátos feltételei

EN 301 489-22 V1.2.1

2007.2.28.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-23 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 23. rész: Az IMT-2000 CDMA közvetlen kiterjesztésű (UTRA) rendszerű bázisállomási (BS) rádió-, átjátszó és segédberendezések sajátos feltételei

EN 301 489-23 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-24 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 24. rész: Az IMT-2000 CDMA közvetlen kiterjesztésű (UTRA) rendszerű mobil és hordozható (UE) rádió- és segédberendezések sajátos feltételei

EN 301 489-24 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.11.30.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-24 V1.3.1 (10-2005)

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 24. rész: Az IMT-2000 CDMA közvetlen kiterjesztésű (UTRA) rendszerű mobil és hordozható (UE) rádió- és segédberendezések sajátos feltételei

EN 301 489-24 V1.2.1

2009.1.31.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-25 V2.0.0

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 25. rész: Az IMT-2000 CDMA többvivős rendszerű mobil állomások és segédberendezések sajátos feltételei

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-25 V2.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 25. rész: Az IMT-2000 CDMA többvivős rendszerű mobil állomások és segédberendezések sajátos feltételei

EN 301 489-25 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.7.31.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-25 V2.3.2 (7-2005)

Elektromágneses kompatibilitási és rádió spektrum ügyek; Elektomágneses kompatibilitási szabvány rádiókészülékekhez és szolgáltatásokhoz; Rész 25: Speciális feltételek CDMA 1x Szórt Spektrumú mobilállomásokhoz és kiegészíto berendezésekhez

EN 301 489-25 V2.2.1

2007.4.30.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-26 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 26. rész: AZ IMT-2000 CDMA többvivős rendszerű bázisállomások és segédberendezések sajátos feltételei

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-26 V2.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 26. rész: AZ IMT-2000 CDMA többvivős rendszerű bázisállomások és segédberendezések sajátos feltételei

EN 301 489-26 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.7.31.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-26 V2.3.2

Elektromágneses kompatibilitási és rádió spektrum ügyek; Elektomágneses kompatibilitási szabvány rádiókészülékekhez és szolgáltatásokhoz; Rész 26: Speciális feltételek CDMA 1x Szórt Spektrumú alapállomásokhoz, jelerosítokhöz és kiegészíto berendezésekhez

EN 301 489-26 V2.2.1

2007.4.30.

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-27 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 27. rész: Rendkívül kis teljesítményű, aktív orvosi implantátumok (ULP-AMI) és hozzájuk tartozó periféria-eszközök (ULP-AMI-P) sajátos feltételei

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-28 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 28. rész: A vezeték nélküli digitális video-összeköttetések sajátos feltételei

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-31 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 31. rész: EMC a 9 kHz és 315 kHz közötti frekvenciasávban működő rádiókészülékekhez, ultrakis teljesítményű aktív orvosi implantátumokhoz (ULP-AMI) és a hozzájuk tartozó periféria eszközökhöz (ULP-AMI-P)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 489-32 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 32. rész: Talaj- és falvizsgáló radaralkalmazások

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 502 V8.1.2

A mobil kommunikáció globális rendszerének (GSM) harmonizált európai szabványa. Az R&TTE- irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit kielégítő bázisállomási és ismétlőállomási berendezések (a GSM 13.21, 8.0.1. változata, 1999)

EN 301 502 V7.0.1

Az időpont lejárt

(2002.4.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 511 V9.0.2

A mobil távközlés globális rendszere (GSM). A GSM 900 és a GSM 1800 sáv mobil állomásaira vonatkozó, az R&TTE-irányelv (1999/5/EK) 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált szabvány

EN 301 511 V7.0.1

Az időpont lejárt

(2004.6.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 526 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 450 MHz-es cellás sávon (CDMA 450), és a 410, 450 és 870 MHz-es PAMR-sávokon (CDMA-PAMR) működő, szórt spektrumú mobil állomásokra vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 681 V1.3.2

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). A geostacionárius műholdas mozgószolgálat mobil földi állomásaira (MES-ekre) – beleértve a hordozható földi állomásokat is – és az 1,5/1,6 GHz-es sávokban a műholdas mozgószolgálat (MSS) keretében működő műholdas személyi kommunikációs hálózatokra (S-PCN) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

EN 301 681 V1.2.1

Az időpont lejárt

(2006.3.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 721 V1.2.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány az 1 GHz alatt működő, alacsony pályán keringő (LEO) műholdat használó, kis sebességű adatkommunikációt (LBRDC) megvalósító mobil földi állomások (MES) számára

EN 301 721 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2002.3.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 751 V1.2.1

Helyhez kötött rádiórendszerek. Pont-pont közötti berendezések és antennák. A pont-pont közötti, helyhez kötött digitális rádiórendszereknek és antennáknak az 1999/5/EK irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált alapszabványa

EN 301 751 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.4.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 753 V1.2.1

Helyhez kötött rádiórendszerek. Több pontos berendezések és antennák. Az 1999/5/EK-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált alapszabvány a többpontos, digitális, helyhez kötött rádiórendszerekhez és antennákhoz

EN 301 753 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.2.28.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 783-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földi mozgószolgálat. Kereskedelmi forgalomban kapható rádióamatőr-berendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 796 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A CT1 és CT1+ zsinór nélküli távbeszélő-készülékeknek az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabványa

3.2. cikk

ETSI

EN 301 797 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A CT2 zsinór nélküli távbeszélő-készülékeknek az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabványa

3.2. cikk

ETSI

EN 301 839-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rendkívül kis teljesítményű, aktív, beültetett orvosi eszközök és tartozékok rádióberendezései a 402–405 MHz-es sávban. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 840-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az 1 785 MHz és 1 800 MHz közötti harmonizált CEPT-sávban működő digitális rádiómikrofonok. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 843-1 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Tengeri rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 1. rész: Közös műszaki követelmények

EN 301 843-1 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.3.31.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 843-2 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Tengeri rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 2. rész: Rádiótelefon-adók és -vevők sajátos feltételei

EN 301 843-2 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.3.31.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 843-4 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Tengeri rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 4. rész: Keskeny sávú, közvetlenül nyomtató (NBDP) NAVTEX-vevők sajátos feltételei

EN 301 843-4 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.3.31.)

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 843-5 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Tengeri rádióberendezések és -szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa. 5. rész: MF/HF-rádiótelefon-adók és -vevők sajátos feltételei

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 843-6 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM); Tengeri rádióberendezések és – szolgálatok elektromágneses összeférhetőségi (EMC) szabványa; 6. rész: Hajók fedélzetén 3 GHz feletti frekvenciasávban működő műholdas földi állomásokra vonatkozó sajátos feltételek

3.1b. cikk (& 4. cikk, 89/336/EGK)

ETSI

EN 301 893 V1.2.3

Széles sávú, rádiós hozzáférési hálózatok (BRAN). 5 GHz-es, különleges minőségű RLAN. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 893 V1.3.1

Széles sávú, rádiós hozzáférési hálózatok (BRAN). 5 GHz-es, különleges minőségű RLAN. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

EN 301 893 V1.2.3

2008.3.31.

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-01 V2.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 1. rész: Az IMT-2000 bevezetésére és általános követelményeire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 301 908-01 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-02 V2.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 2. rész: Az IMT-2000 közvetlen kiterjesztésű CDMA (UTRA FDD) (UE) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 301 908-02 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-03 V2.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 3. rész: Az IMT-2000 közvetlen kiterjesztésű CDMA (UTRA FDD) (BS) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 301 908-03 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-04 V2.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 4. rész: Az IMT-2000 többvivős CDMA (cdma2000) (UE) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 301 908-04 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-05 V2.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 5. rész: Az IMT-2000 többvivős CDMA (cdma2000) (BS és ismétlők) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 301 908-05 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-06 V2.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 6. rész: Az IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (UE) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 301 908-06 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-07 V2.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 7. rész: Az IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (BS) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 301 908-07 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2006.1.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-07 V2.2.2

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 7. rész: Az IMT-2000, CDMA TDD (UTRA TDD) (BS) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-08 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS) és használói berendezései (UE). 8. rész: Az IMT-2000 harmonizált európai szabványa, amely tartalmazza az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit: egyvivős TDMA (UWC 136) (UE)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-09 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS) és használói berendezései (UE). 9. rész: Az IMT-2000 harmonizált európai szabványa, amely tartalmazza az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit: egyvivős TDMA (UWC 136) (BS)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-10 V2.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 10. rész: Az IMT-2000, FDMA/TDMA (DECT) berendezéseire vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

EN 301 908-10 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2005.9.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 301 908-11 V.2.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az IMT-2000 harmadik generációs, cellás hálózatának bázisállomásai (BS), ismétlői és használói berendezései (UE). 11. rész: Az IMT-2000 közvetlen kiterjesztésű CDMA (UTRA FDD) berendezéseire (ismétlőire) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 929-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A tengeri mozgószolgálatnál GMDSS és egyéb alkalmazások parti állomásaiként működő VHF-adók és -vevők. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 301 997-2 V1.1.1

Átvitel és nyalábolás (TM). Többpontos berendezések. A 40,5 GHz – 43,5 GHz közötti sávban, vezeték nélküli multimédia-rendszerekhez (MWS) használt rádióberendezések. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 017-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az amplitúdómodulált (AM) hangműsorszóró szolgálat adóberendezései. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 018-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A frekvenciamodulált (FM) hangműsorszóró szolgálat adóberendezései. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány

ETS 300 384/A1: 1997

Az időpont lejárt

(2005.12.31.)

3.2. cikk

ETSI

EN 302 018-2 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A frekvenciamodulált (FM) hangműsorszóró szolgálat adóberendezései. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó harmonizált európai szabvány

EN 302 018-2 V1.1.1

2007.11.30.

3.2. cikk

ETSI

EN 302 054-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Meteorológiai segédeszközök (MetAids). 400,15 MHz – 406 MHz közötti frekvenciatartományban használt, legfeljebb 200 mW teljesítményű rádiószondák. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 064-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Az 1,3 GHz – 50 GHz-es frekvenciasávban működő, vezeték nélküli video-összeköttetések (WVL). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 066-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Kis hatótávolságú eszközök (SRD). Talaj- és falvizsgáló radaralkalmazások. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 077-2 V.1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földfelszíni digitális hangműsorszóró (T-DAB) szolgálat adóberendezése. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 186 V1.1.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). A 11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban működő, műholdas, mobil, repülőgépes földi állomásokra (AES-ekre) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 195-2 V1.1.1 (3-2004)

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rádiókészülékek 9 kHz és 315 kHz közötti frekvenciasávban, ultrakis teljesítményű aktív orvosi implantátumokhoz (ULP-AMI) és tartozékaikhoz. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 208-2 V.1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 865 MHz – 868 MHz-es sávban működő, 2 W-ig terjedő teljesítményszintű rádiófrekvenciás azonosító berendezés. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 217-2-2 V1.1.3

Helyhez kötött rádiórendszerek; Pont-pont közötti berendezések és antennák jellemzői és követelményei; 2-2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált szabvány frekvencia-koordinációt igénylő frekvenciasávokban működő digitális berendezésekhez

EN 301 751 V1.2.1

2007.5.31.

3.2. cikk

ETSI

EN 302 217-3 V1.1.3

Helyhez kötött rádiórendszerek. Pont-pont közötti berendezések és antennák jellemzői és követelményei. 3. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált szabvány frekvencia-koordinációt nem igénylő sávokban működő berendezésekre

EN 301 751 V1.2.1

2007.5.31.

3.2. cikk

ETSI

EN 302 217-4-2 V1.1.3

Helyhez kötött rádiórendszerek; Pont-pont közötti berendezések és antennák jellemzői és követelményei; 4-2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált szabvány antennákhoz

EN 301 751 V1.2.1

2007.5.31.

3.2. cikk

ETSI

EN 302 217-4-2 V1.2.1

Helyhez kötött rádiórendszerek; Pont-pont közötti berendezések és antennák jellemzői és követelményei; 4-2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált szabvány antennákhoz

EN 302 217-4-2 V1.1.3

2008.3.31.

3.2. cikk

ETSI

EN 302 245-2 V.1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Digitális világrádió (DRM) műsorszóró szolgálat adóberendezése. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 288-2 V.1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). 24 GHz-es sávban működő rövid hatótávolságú radarberendezés. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 288-2 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Rövid hatótávolságú eszközök. Közúti szállítási és forgalmi telematika (RTTT). 24 GHz-es sávban működő rövid hatótávolságú radarberendezés. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó harmonizált európai szabvány

EN 302 288-2 V1.1.1

2008.6.30.

3.2. cikk

ETSI

EN 302 291-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Kis hatótávolságú eszközök (SRD). 13,56 MHz-en működő, kis távolságú, induktív adatkommunikációs berendezés. 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 296 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Földfelszíni digitális televízió-műsorszóró szolgálat (DVB-T) adóberendezése. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 297 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Analóg televízió-műsorszóró szolgálat adóberendezése. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 326-2 V1.1.2

Állandóhelyű rádiórendszerek; Többpont berendezések és antennák; 2. rész: Digitális többpont rádióberendezéseknek az R&TTE-irányelv 3.2 cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabványa

EN 301 753 V1.2.1

2008.9.30.

3.2. cikk

ETSI

EN 302 326-3 V1.1.2

Állandóhelyű rádiórendszerek; Többpont berendezések és antennák; 3. rész: Többpont rádióantennáknak az R&TTE-irányelv 3.2 cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabványa

EN 301 753 V1.2.1

2008.9.30.

3.2. cikk

ETSI

EN 302 340 V1.1.1

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). A 11/12/14 GHz-es frekvenciasávokban, a helyhez kötött műholdas szolgálat (FSS) keretében a hajók fedélzetén működő műholdas földi állomásokra (ESV-kre) vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 372-2 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Kis hatótávolságú eszközök (SRD). Érzékelő és mozgásérzékelő berendezések. Tartályszintet érzékelő, 5,8 GHz-es, valamint 10, 25, 61 és 77 GHz-es frekvenciasávban működő radar (TLPR). 2. rész: Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelye alá tartozó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 426 V1.1.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). A 450 MHz-es cellás sávon (CDMA 450), és a 410, 450 és 870 MHz-es PAMR-sávokon (CDMA-PAMR) működő, szórt spektrumú ismétlőkre vonatkozó, az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 302 502 V1.1.1

Széles sávú, rádiós hozzáférési hálózatok (BRAN). 5,8 GHz-es, állandó helyű, széles sávú, adatátviteli rendszerek. Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének alapvető követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány

3.2. cikk

ETSI

EN 303 035-1 V1.2.1

Földi, nyalábolt rádió (TETRA). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány TETRA-berendezésekhez. 1. rész: Beszéd és adat (V+D)

EN 303 035-1 V1.1.1

Az időpont lejárt

(2003.9.30.)

3.2. cikk

ETSI

EN 303 035-2 V1.2.2

Földi, nyalábolt rádió (TETRA). Az R&TTE-irányelv 3.2. cikkelyének lényegi követelményeit tartalmazó, harmonizált európai szabvány TETRA-berendezésekhez. 2. rész: Közvetlen módú működés (DMO)

EN 303 035-2 V1.2.1

Az időpont lejárt

(2004.10.31.)

3.2. cikk

ETSI

ETS 300 487/A1:1997

Műholdas földi állomások és rendszerek (SES). Az 1,5 GHz-es sávban működő, adatközlést ellátó, csak vételre szolgáló mobil földi állomások (ROMES). Rádiófrekvenciás (RF) előírások

3.2. cikk

| 1. megjegyzés: | A megfelelőség feltételezésének megszűnési időpontja általában az európai szabványosítási szervezet által meghatározott visszavonási időpont („dow”), de ezen szabványok alkalmazóinak figyelemmel kell lenniük arra, hogy kivételes esetekben ez más is lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

A megfelelőség feltételezésének megszűnési időpontja általában az európai szabványosítási szervezet által meghatározott visszavonási időpont („dow”), de ezen szabványok alkalmazóinak figyelemmel kell lenniük arra, hogy kivételes esetekben ez más is lehet.

| 2.1. megjegyzés: | Az új (vagy módosított) szabvány alkalmazási területe ugyanaz, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez. |
| --- | --- |

2.1. megjegyzés:

Az új (vagy módosított) szabvány alkalmazási területe ugyanaz, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez.

| 2.2. megjegyzés: | Az új szabvány alkalmazási területe szélesebb, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez. |
| --- | --- |

2.2. megjegyzés:

Az új szabvány alkalmazási területe szélesebb, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez.

| 2.3. megjegyzés: | Az új szabvány alkalmazási területe szűkebb, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a (részben) helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez az olyan termékek esetében, amelyek az új szabvány alkalmazási területéhez tartoznak. Azokra a termékekre nézve azonban, amelyek továbbra is (a részben) helyettesített szabvány alkalmazási területéhez tartoznak, de nem tartoznak az új szabvány alkalmazási területéhez, az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezése nem változik. |
| --- | --- |

2.3. megjegyzés:

Az új szabvány alkalmazási területe szűkebb, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a (részben) helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez az olyan termékek esetében, amelyek az új szabvány alkalmazási területéhez tartoznak. Azokra a termékekre nézve azonban, amelyek továbbra is (a részben) helyettesített szabvány alkalmazási területéhez tartoznak, de nem tartoznak az új szabvány alkalmazási területéhez, az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezése nem változik.

| 3. megjegyzés: | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány az EN CCCCC:YYYY, ennek korábbi módosításai, ha voltak ilyenek, és az új, megadott módosítás. A helyettesített szabvány (4. oszlop) ezért az EN CCCCC:YYYY-ból és annak korábbi módosításaiból áll, ha voltak ilyenek, de az új, megadott módosítás nélkül. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány az EN CCCCC:YYYY, ennek korábbi módosításai, ha voltak ilyenek, és az új, megadott módosítás. A helyettesített szabvány (4. oszlop) ezért az EN CCCCC:YYYY-ból és annak korábbi módosításaiból áll, ha voltak ilyenek, de az új, megadott módosítás nélkül. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez.

Példa: Az EN 60215:1989-re az alábbiak vonatkoznak:

| CENELEC | EN 60215:1989
  Rádió-adóberendezések biztonsági előírásai
  (IEC 60215:1987)
  [A hivatkozott szabvány az EN 60215:1989] | Nincs
  [Nincs helyettesített szabvány] | - | 3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A1:1992 módosítás az EN 60215:1989-hez
  (IEC 60215:1987/A1:1990)
  [A hivatkozott szabvány az EN 60215:1989
  +A1:1992 az EN 60215:1989-hez] | 3. megjegyzés
  [A helyettesített szabvány az EN 60215:1989] | Az időpont lejárt
  (1993.6.1.) |
| A2:1994 az EN 60215:1989-hez
  (IEC 60215:1987/A2:1993)
  [A hivatkozott szabvány az EN 60215:1989
  +A1:1992 az EN 60215:1989-hez
  +A2:1994az EN 60215:1989-hez] | 3. megjegyzés
  [A helyettesített szabvány az EN 60215:1989
  + A1:1992 az EN 60215:1989-hez] | Az időpont lejárt
  (1995.7.15.) |

CENELEC

EN 60215:1989

Rádió-adóberendezések biztonsági előírásai

(IEC 60215:1987)

[A hivatkozott szabvány az EN 60215:1989]

Nincs

[Nincs helyettesített szabvány]

-

3.1a. cikk (& 2. cikk, 73/23/EGK)

A1:1992 módosítás az EN 60215:1989-hez

(IEC 60215:1987/A1:1990)

[A hivatkozott szabvány az EN 60215:1989

+A1:1992 az EN 60215:1989-hez]

3. megjegyzés

[A helyettesített szabvány az EN 60215:1989]

Az időpont lejárt

(1993.6.1.)

A2:1994 az EN 60215:1989-hez

(IEC 60215:1987/A2:1993)

[A hivatkozott szabvány az EN 60215:1989

+A1:1992 az EN 60215:1989-hez

+A2:1994az EN 60215:1989-hez]

3. megjegyzés

[A helyettesített szabvány az EN 60215:1989

+ A1:1992 az EN 60215:1989-hez]

Az időpont lejárt

(1995.7.15.)

| 4. megjegyzés: | Az EN 301 489-1 minden rádióberendezésre vonatkozó közös elektromágneses összeférhetőségi (EMC), zavarkibocsátási és zavartűrési követelményeket tartalmaz, és az irányelv 3.1.b cikkelyének való megfelelőség feltételezésének bizonyításához együtt kell alkalmazni ezen szabvány rádióvonatkozású részével. |
| --- | --- |

4. megjegyzés:

Az EN 301 489-1 minden rádióberendezésre vonatkozó közös elektromágneses összeférhetőségi (EMC), zavarkibocsátási és zavartűrési követelményeket tartalmaz, és az irányelv 3.1.b cikkelyének való megfelelőség feltételezésének bizonyításához együtt kell alkalmazni ezen szabvány rádióvonatkozású részével.

MEGJEGYZÉS:

| — | Ezen túlmenően, a 73/23/EK, 89/336/EGK, 90/385/EGK és a 93/42/EGK irányelvhez kiadott szabványok felhasználhatók az 1999/5/EK irányelv 3.1.a és 3.1.b cikkelyeinek való megfelelőség bizonyítására. |
| --- | --- |

—

Ezen túlmenően, a 73/23/EK, 89/336/EGK, 90/385/EGK és a 93/42/EGK irányelvhez kiadott szabványok felhasználhatók az 1999/5/EK irányelv 3.1.a és 3.1.b cikkelyeinek való megfelelőség bizonyítására.

| — | A termékekről akkor feltételezhető, hogy az irányelvnek megfelelnek, ha olyan felhasználási körülmények között, amelyek közé azokat szánták, a követelményeket kielégítik. |
| --- | --- |

—

A termékekről akkor feltételezhető, hogy az irányelvnek megfelelnek, ha olyan felhasználási körülmények között, amelyek közé azokat szánták, a követelményeket kielégítik.

| — | Ez a jegyzék felvált minden, az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábban közzétett jegyzéket. |
| --- | --- |

—

Ez a jegyzék felvált minden, az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábban közzétett jegyzéket.

---

(1)

| — | CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/31

---

A Bizottság közleménye az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/336/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(EGT vonatkozású szöveg)

(Az irányelvhez harmonizált szabványok címeinek és hivatkozási számainak közzététele)

(2006/C 314/05)

| Európai szabványosítási szervezet (1) | A szabvány hivatkozási száma és címe
  (Hivatkozási dokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozási száma | A helyettesített szabvány feltételezett megfelelőségének megszűnési időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50065-1:2001
  Kisfeszültségű villamos hálózatok használata 3 kHz – 148,5 kHz-es jelek továbbítására. 1. rész: Általános előírások, frekvenciasávok és elektromágneses zavarok | EN 50065-1:1991
  - A1:1992
  - A2:1995
  - A3:1996
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.4.1.) |
| CENELEC | EN 50065-2-1:2003
  Kisfeszültségű villamos hálózatok használata 3 kHz – 148,5 kHz-es jelek továbbítására. 2-1. rész: Lakó-, kereskedelmi és könnyűipari környezetben való használatra szánt, a 95 kHz – 148,5 kHz frekvenciasávban üzemelő hálózati kommunikációs készülékek és rendszerek zavartűrési követelményei | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.10.1.) |
| A1:2005 módosítás az EN 50065-2-1:2003-hoz | 3. megjegyzés | 2008.7.1. |
| CENELEC | EN 50065-2-2:2003
  Kisfeszültségű villamos hálózatok használata 3 kHz – 148,5 kHz-es jelek továbbítására. 2-2. rész: Ipari környezetben való használatra szánt, a 95 kHz – 148,5 kHz frekvenciasávban üzemelő hálózati kommunikációs készülékek és rendszerek zavartűrési követelményei | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.10.1.) |
| A1:2005 módosítás az EN 50065-2-2:2003-hoz | 3. megjegyzés | 2008.7.1. |
| CENELEC | EN 50065-2-3:2003
  Kisfeszültségű villamos hálózatok használata 3 kHz – 148,5 kHz-es jelek továbbítására. 2-3. rész: Villamosenergia-szolgáltatók és -elosztók használatára szánt, a 3 kHz – 95 kHz frekvenciasávban üzemelő hálózati kommunikációs készülékek és rendszerek zavartűrési követelményei | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.8.1.) |
| A1:2005 módosítás az EN 50065-2-3:2003-hoz | 3. megjegyzés | 2008.7.1. |
| CENELEC | EN 50083-2:2001
  Televíziójelek, hangjelek és interaktív szolgáltatások kábelhálózatai. 2. rész: Berendezések elektromágneses összeférhetősége | EN 50083-2:1995
  - A1:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.1.) |
| A1:2005 módosítás az EN 50083-2:2001-hoz | 3. megjegyzés | 2008.4.1. |
| CENELEC | EN 50090-2-2:1996
  Lakások és épületek elektronikus rendszerei (HBES). 2-2. rész: Rendszeráttekintés. Általános műszaki követelmények | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.10.1.) |
| CENELEC | EN 50091-2:1995
  Szünetmentes villamosenergia-ellátó rendszerek (UPS). 2. rész: EMC-követelmények | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.3.1.) |
| CENELEC | EN 50130-4:1995
  Riasztórendszerek. 4. rész: Elektromágneses összeférhetőség. Termékcsaládszabvány: Tűzjelző, behatolásjelző és közösségi riasztórendszerek alkatrészeinek zavartűrési követelményei | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.1.) |
| A1:1998 módosítás az EN 50130-4:1995-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.1.) |
| A2:2003 módosítás az EN 50130-4:1995-hoz | 3. megjegyzés | 2007.9.1. |
| CENELEC | EN 50148:1995
  Elektronikus taxaméterek | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1995.12.15.) |
| CENELEC | EN 50240:2004
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). Az ellenállás-hegesztés berendezéseinek termékszabványa | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | 2007.4.1. |
| CENELEC | EN 50263:1999
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). Mérőrelék és védelmi készülékek termékszabványa | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.1.) |
| CENELEC | EN 50270:1999
  Elektromágneses összeférhetőség. Villamos készülékek az éghető gázok, a mérgező gázok vagy az oxigén érzékelésére és mérésére | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.10.1.) |
| CENELEC | EN 50293:2000
  Elektromágneses összeférhetőség. Közúti forgalomirányító rendszerek. Termékszabvány | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.4.1.) |
| CENELEC | EN 50295:1999
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. Vezérlő és készülékinterfész rendszerek. Működtető érzékelő interfész (AS-i) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.12.1.) |
| CENELEC | EN 50370-1:2005
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). Szerszámgépek termékcsaládszabványa. 1. rész: Sugárzás | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | 2008.2.1. |
| CENELEC | EN 50370-2:2003
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). Szerszámgépek termékcsaládszabványa. 2. rész: Zavartűrés | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.11.1.) |
| CENELEC | EN 50412-2-1:2005
  Kisfeszültségű villamos hálózatokban, 1,6 MHz – 30 MHz frekvenciatartományban használt kommunikációs készülékek és rendszerek. 2-1. rész: Lakóépületi, kereskedelmi és ipari környezet. Zavartűrési követelmények | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | 2008.4.1. |
| CENELEC | EN 50428:2005
  Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelésekhez. Kiegészítő szabvány. Kapcsolók és szerelvényeik lakások és épületek elektronikus rendszereiben (HBES) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | 2008.1.1. |
| CENELEC | EN 55011:1998
  Ipari, tudományos, és orvosi (ISM) rádiófrekvenciás berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek
  (CISPR 11:1997 (Módosítva)) | EN 55011:1991
  - A1:1997
  - A2:1996
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.1.) |
| A1:1999 módosítás az EN 55011:1998-hoz
  (CISPR 11:1997/A1:1999) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.1.) |
| A2:2002 módosítás az EN 55011:1998-hoz
  (CISPR 11:1999/A2:2002) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.1.) |
| CENELEC | EN 55012:2002
  Járművek, motorcsónakok és belső égésű motorokkal hajtott gépek. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek a rádió-vevőkészülékek zavarvédelmére, kivéve azokat, amelyek magába a járműbe/motorcsónakba/gépbe vagy a mellettük lévő járműbe/motorcsónakba/gépbe vannak beszerelve
  (CISPR 12:2001)
  8. megjegyzés | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.2.1.) |
| A1:2005 módosítás az EN 55012:2002-hoz
  (CISPR 12:2001/A1:2005) | 3. megjegyzés | 2008.3.1. |
| CENELEC | EN 55013:2001
  Rádióműsor- és televízióműsor-vevőkészülékek és a hozzájuk csatlakozó készülékek. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek
  (CISPR 13:2001 (Módosítva)) | EN 55013:1990
  - A12:1994
  - A13:1996
  - A14:1999
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.9.1.) |
| A1:2003 módosítás az EN 55013:2001-hoz
  (CISPR 13:2001/A1:2003) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.4.1.) |
| A2:2006 módosítás az EN 55013:2001-hoz
  (CISPR 13:2001/A2:2006) | 3. megjegyzés | 2009.3.1. |
| CENELEC | EN 55014-1:2000
  Elektromágneses összeférhetőség. Háztartási készülékek, villamos szerszámok és hasonló eszközök követelményei. 1. rész: Zavarkibocsátás
  (CISPR 14-1:2000) | EN 55014-1:1993
  - A1:1997
  - A2:1999
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.8.1.) |
| A1:2001 módosítás az EN 55014-1:2000-hoz
  (CISPR 14-1:2000/A1:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.10.1.) |
| A2:2002 módosítás az EN 55014-1:2000-hoz
  (CISPR 14-1:2000/A2:2002) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.1.) |
| CENELEC | EN 55014-2:1997
  Elektromágneses összeférhetőség. Háztartási villamos készülékek, villamos szerszámok és hasonló eszközök követelményei. 2. rész: Zavartűrés. Termékcsalád-szabvány
  (CISPR 14-2:1997) | EN 55104:1995
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.1.) |
| A1:2001 módosítás az EN 55014-2:1997-hoz
  (CISPR 14-2:1997/A1:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.1.) |
| CENELEC | EN 55015:2000
  Villamos világítástechnikai és hasonló készülékek rádiózavar-jellemzőinek határértékei és mérési módszerei
  (CISPR 15:2000) | EN 55015:1996
  - A1:1997
  - A2:1999
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.8.1.) |
| A1:2001 módosítás az EN 55015:2000-hoz
  (CISPR 15:2000/A1:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.1.) |
| A2:2002 módosítás az EN 55015:2000-hoz
  (CISPR 15:2000/A2:2002) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.1.) |
| CENELEC | EN 55020:1994
  Műsorvevő készülékek és a hozzájuk csatlakozó berendezések elektromágneses zavartűrése | EN 55020:1988
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.12.31.) |
| A11:1996 módosítás az EN 55020:1994-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.6.1.) |
| A13:1999 módosítás az EN 55020:1994-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.8.1.) |
| A14:1999 módosítás az EN 55020:1994-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.8.1.) |
| A12:1999 módosítás az EN 55020:1994-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.1.) |
| CENELEC | EN 55020:2002
  Rádióműsor- és televízióműsor-vevőkészülékek és a hozzájuk csatlakoztatott készülékek. Zavartűrés-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek
  (CISPR 20:2002) | EN 55020:1994 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2006.12.1. |
| A1:2003 módosítás az EN 55020:2002-hoz
  (CISPR 20:2002/A1:2002) | 3. megjegyzés | 2006.12.1. |
| A2:2005 módosítás az EN 55020:2002-hoz
  (CISPR 20:2002/A2:2004) | 3. megjegyzés | 2008.2.1. |
| CENELEC | EN 55022:1994
  Információtechnológiai berendezések rádiózavar-jellemzőinek határértékei és mérési módszerei
  (CISPR 22:1993) | EN 55022:1987
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.12.31.) |
| A1:1995 módosítás az EN 55022:1994-hoz
  (CISPR 22:1993/A1:1995) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.12.31.) |
| A2:1997 módosítás az EN 55022:1994-hoz
  (CISPR 22:1993/A2:1996 (Módosítva)) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.12.31.) |
| A1:2000 módosítás az EN 55022:1998-hoz
  (CISPR 22:1997/A1:2000) | 3. megjegyzés | 2007.8.1. |
| A2:2003 módosítás az EN 55022:1998-hoz
  (CISPR 22:1997/A2:2002) | 3. megjegyzés | 2007.8.1. |
| CENELEC | EN 55022:1998
  Informatikai berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek
  (CISPR 22:1997 (Módosítva)) | EN 55022:1994 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2007.8.1. |
| A1:2000 módosítás az EN 55022:1998-hoz
  (CISPR 22:1997/A1:2000) | 3. megjegyzés | 2009.10.1. |
| A2:2003 módosítás az EN 55022:1998-hoz
  (CISPR 22:1997/A2:2002) | 3. megjegyzés | 2009.10.1. |
| CENELEC | EN 55022:2006
  Informatikai berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek
  (CISPR 22:2005 (Módosítva)) | EN 55022:1998 és módosításai | 2009.10.1. |
| CENELEC | EN 55024:1998
  Informatikai berendezések. Zavartűrés-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek
  (CISPR 24:1997 (Módosítva)) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.7.1.) |
| A1:2001 módosítás az EN 55024:1998-hoz
  (CISPR 24:1997/A1:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.10.1.) |
| A2:2003 módosítás az EN 55024:1998-hoz
  (CISPR 24:1997/A2:2002) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.12.1.) |
| CENELEC | EN 55103-1:1996
  Elektromágneses összeférhetőség. Termékcsaládszabvány professzionális célú hangfrekvenciás, video-, audiovizuális és szórakoztató világításszabályozó készülékekre. 1. rész: Zavarkibocsátás | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.9.1.) |
| CENELEC | EN 55103-2:1996
  Elektromágneses összeférhetőség. Termékcsaládszabvány professzionális célú hangfrekvenciás, video-, audiovizuális és szórakoztató világításszabályozó készülékekre. 2. rész: Zavartűrés | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.9.1.) |
| CENELEC | EN 60034-1:1998
  Villamos forgógépek. 1. rész: Névleges és üzemi jellemzők
  (IEC 60034-1:1996 (Módosítva)) | – | – |
| A11:2002 módosítás az EN 60034-1:1998-hoz | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.7.1.) |
| CENELEC | EN 60204-31:1998
  Gépi berendezések biztonsága. Gépek villamos szerkezetei. 31. rész: Varrógépek, varrógépegységek és varrógéprendszerek egyedi biztonsági és EMC-előírásai
  (IEC 60204-31:1996 (Módosítva)) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.6.1.) |
| CENELEC | EN 60439-1:1999
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőberendezések. 1.rész: Tipizált és részlegesen tipizált berendezések
  (IEC 60439-1:1999) | EN 60439-1:1994
  - A11:1996
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.1.) |
| CENELEC | EN 60669-2-1:2000
  Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelésekhez. 2-1. rész: Egyedi követelmények. Elektronikus kapcsolók
  (IEC 60669-2-1:1996 (Módosítva)
  - A1:1997 (Módosítva)) | EN 60669-2-1:1996
  - A11:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.1.) |
| A2:2001 módosítás az EN 60669-2-1:2000-hoz
  (IEC 60669-2-1:1996/A2:1999 (Módosítva)) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.1.) |
| CENELEC | EN 60669-2-1:2004
  Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelésekhez. 2-1. rész: Egyedi követelmények. Elektronikus kapcsolók
  (IEC 60669-2-1:2002 (Módosítva)) | EN 60669-2-1:2000 és módosítása
  2.1. megjegyzés | 2009.7.1. |
| CENELEC | EN 60669-2-2:1997
  Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelések számára. 2. rész: Egyedi követelmények. 2. főfejezet: Távvezérlésű kapcsolók (RCS-kapcsolók)
  (IEC 60669-2-2:1996) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.6.1.) |
| CENELEC | EN 60669-2-3:1997
  Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelések számára. 2-3. rész: Egyedi követelmények. Időkésleltetéses kapcsolók (időzítő-kapcsolók)
  (IEC 60669-2-3:1997) | EN 60669-2-3:1996
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.6.1.) |
| CENELEC | EN 60730-1:1995
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 1. rész: Általános követelmények
  (IEC 60730-1:1993 (Módosítva)) | – | – |
| A11:1996 módosítás az EN 60730-1:1995-hoz | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.1.1.) |
| A17:2000 módosítás az EN 60730-1:1995-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.1.) |
| CENELEC | EN 60730-1:2000
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 1. rész: Általános követelmények
  (IEC 60730-1:1999 (Módosítva))
  7. megjegyzés | EN 60730-1:1995 és módosításai | – |
| A1:2004 módosítás az EN 60730-1:2000-hoz
  (IEC 60730-1:1999/A1:2003 (Módosítva)) | 3. megjegyzés | |
| CENELEC | EN 60730-2-5:1995
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Automatikus villamos égésszabályozó-rendszerek egyedi előírásai
  (IEC 60730-2-5:1993 (Módosítva)) | EN 60730-1:1995 és módosításai
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.12.15.) |
| CENELEC | EN 60730-2-5:2002
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-5. rész: Automatikus villamos égésszabályozó-rendszerek egyedi előírásai
  (IEC 60730-2-5:2000 (Módosítva)) | – | – |
| A1:2004 módosítás az EN 60730-2-5:2002-hoz
  (IEC 60730-2-5:2000/A1:2004 (Módosítva)) | EN 60730-2-5:1995
  2.1. megjegyzés | 2008.12.1. |
| A11:2005 módosítás az EN 60730-2-5:2002-hoz | 3. megjegyzés | 2008.12.1. |
| CENELEC | EN 60730-2-6:1995
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Automatikus, villamos nyomásérzékelő szabályozó- és vezérlőkészülékek egyedi előírásai, a mechanikai követelmények figyelembevételével
  (IEC 60730-2-6:1991 (Módosítva)) | – | – |
| A1:1997 módosítás az EN 60730-2-6:1995-hoz
  (IEC 60730-2-6:1991/A1:1994 (Módosítva)) | EN 60730-1:1995 és módosításai
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.12.15.) |
| CENELEC | EN 60730-2-7:1991
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Időzítőkészülékek és kapcsolóórák egyedi előírásai
  (IEC 60730-2-7:1990 (Módosítva)) | – | – |
| A1:1997 módosítás az EN 60730-2-7:1991-hoz
  (IEC 60730-2-7:1990/A1:1994 (Módosítva)) | EN 60730-1:1995 és módosításai
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.1.) |
| CENELEC | EN 60730-2-8:1995
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-8. rész: Villamos működtetésű vízszelepek egyedi előírásai, beleértve a mechanikai követelményeket
  (IEC 60730-2-8:1992 (Módosítva)) | – | – |
| A1:1997 módosítás az EN 60730-2-8:1995-hoz
  (IEC 60730-2-8:1992/A1:1994 (Módosítva)) | EN 60730-1:1995 és módosításai
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.1.) |
| A2:1997 módosítás az EN 60730-2-8:1995-hoz
  (IEC 60730-2-8:1992/A2:1997) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.1.) |
| CENELEC | EN 60730-2-8:2002
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-8. rész: Villamos működtetésű vízszelepek egyedi előírásai, beleértve a mechanikai követelményeket
  (IEC 60730-2-8:2000 (Módosítva)) | EN 60730-2-8:1995 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2008.12.1. |
| A1:2003 módosítás az EN 60730-2-8:2002-hoz
  (IEC 60730-2-8:2000/A1:2002 (Módosítva)) | 3. megjegyzés | 2008.12.1. |
| CENELEC | EN 60730-2-9:1995
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Hőmérséklet-szabályozók egyedi előírásai
  (IEC 60730-2-9:1992 (Módosítva)) | – | – |
| A1:1996 módosítás az EN 60730-2-9:1995-hoz
  (IEC 60730-2-9:1992/A1:1994 (Módosítva)) | EN 60730-1:1995 és módosításai
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.1.) |
| A2:1997 módosítás az EN 60730-2-9:1995-hoz
  (IEC 60730-2-9:1992/A2:1994 (Módosítva)) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.1.) |
| CENELEC | EN 60730-2-9:2002
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-9. rész: Hőmérséklet-érzékelő szabályozó- és vezérlőkészülékek egyedi előírásai
  (IEC 60730-2-9:2000 (Módosítva)) | EN 60730-2-9:1995 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2008.12.1. |
| A2:2005 módosítás az EN 60730-2-9:2002-hoz
  (IEC 60730-2-9:2000/A2:2004 (Módosítva)) | 3. megjegyzés | 2007.12.1. |
| A1:2003 módosítás az EN 60730-2-9:2002-hoz
  (IEC 60730-2-9:2000/A1:2002 (Módosítva)) | 3. megjegyzés | 2008.12.1. |
| CENELEC | EN 60730-2-11:1993
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-11. rész: Energiaszabályozók egyedi előírásai
  (IEC 60730-2-11:1993) | – | – |
| A1:1997 módosítás az EN 60730-2-11:1993-hoz
  (IEC 60730-2-11:1993/A1:1994 (Módosítva)) | EN 60730-1:1995 és módosításai
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.7.1.) |
| A11:2005 módosítás az EN 60730-2-11:1993-hoz | 3. megjegyzés | 2009.3.1. |
| CENELEC | EN 60730-2-13:1998
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Nedvességérzékelő szabályozó- és vezérlőkészülékek egyedi előírásai
  (IEC 60730-2-13:1995 (Módosítva)) | EN 60730-1:1995 és módosításai
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.8.1.) |
| A11:2005 módosítás az EN 60730-2-13:1998-hoz | 3. megjegyzés | 2009.2.1. |
| CENELEC | EN 60730-2-14:1997
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Villamos működtető szervek egyedi előírásai
  (IEC 60730-2-14:1995 (Módosítva)) | EN 60730-1:1995 és módosításai
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.6.1.) |
| A1:2001 módosítás az EN 60730-2-14:1997-hoz
  (IEC 60730-2-14:1995/A1:2001) | 3. megjegyzés | 2008.7.1. |
| CENELEC | EN 60730-2-18:1999
  Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-18. rész: Automatikus, villamos vízáramlás- és légáramlás-érzékelő szabályozó- és vezérlőkészülékek egyedi előírásai, beleértve a mechanikai követelményeket
  (IEC 60730-2-18:1997 (Módosítva)) | EN 60730-1:1995 és módosításai
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.4.1.) |
| CENELEC | EN 60870-2-1:1996
  Távvezérlő berendezések és rendszerek. 2. rész: Működési feltételek. 1. főfejezet: Energiaellátás és elektromágneses összeférhetőség
  (IEC 60870-2-1:1995) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1996.9.1.) |
| CENELEC | EN 60945:2002
  Tengeri navigációs és rádió-távközlési berendezések és rendszerek. Általános követelmények. Vizsgálati módszerek és követelmények
  (IEC 60945:2002) | EN 60945:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.1.) |
| CENELEC | EN 60947-1:1999
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 1. rész: Általános előírások
  (IEC 60947-1:1999 (Módosítva))
  6. megjegyzés | EN 60947-1:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.11.1.) |
| A2:2001 módosítás az EN 60947-1:1999-hoz
  (IEC 60947-1:1999/A2:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.1.) |
| CENELEC | EN 60947-1:2004
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 1. rész: Általános szabályok
  (IEC 60947-1:2004)
  6. megjegyzés | EN 60947-1:1999 és módosítása
  2.1. megjegyzés | 2007.4.1. |
| CENELEC | EN 60947-2:2003
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 2. rész: Megszakítók
  (IEC 60947-2:2003) | EN 60947-2:1996
  - A1:1997
  - A2:2001
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.6.1.) |
| CENELEC | EN 60947-3:1999
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 3. rész: Kapcsolók, szakaszolók, szakaszolókapcsolók és biztosító-kapcsolókészülék kombinációk
  (IEC 60947-3:1999) | EN 60947-3:1992
  - A1:1995
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.1.) |
| A1:2001 módosítás az EN 60947-3:1999-hoz
  (IEC 60947-3:1999/A1:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.3.1.) |
| CENELEC | EN 60947-4-1:2001
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 4-1. rész: Kontaktorok és motorvédő kapcsolók. Elektromechanikus kontaktorok és motorvédő kapcsolók
  (IEC 60947-4-1:2000) | – | – |
| A1:2002 módosítás az EN 60947-4-1:2001-hoz
  (IEC 60947-4-1:2000/A1:2002) | EN 60947-4-1 és módosításai
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.1.) |
| A2:2005 módosítás az EN 60947-4-1:2001-hoz
  (IEC 60947-4-1:2000/A2:2005) | 3. megjegyzés | 2008.7.1. |
| CENELEC | EN 60947-4-2:2000
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 4-2. rész: Kontaktorok és motorvédő kapcsolók. Váltakozó áramú, félvezetős motorvezérlők és motorvédő kapcsolók
  (IEC 60947-4-2:1999) | EN 60947-4-2:1996
  - A2:1998
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.12.1.) |
| A1:2002 módosítás az EN 60947-4-2:2000-hoz
  (IEC 60947-4-2:1999/A1:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.3.1.) |
| CENELEC | EN 60947-4-3:2000
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 4-3. rész: Kontaktorok és motorvédő kapcsolók. Váltakozó áramú, félvezetős vezérlők és kontaktorok nem motoros terhelésekhez
  (IEC 60947-4-3:1999) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.12.1.) |
| CENELEC | EN 60947-5-1:1997
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-1. rész: Vezérlőáramköri készülékek és kapcsolóelemek. Elektromechanikus vezérlőáramköri készülékek
  (IEC 60947-5-1:1997) | – | – |
| A12:1999 módosítás az EN 60947-5-1:1997-hoz | EN 60947-5-1:1991
  +A12:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.1.) |
| CENELEC | EN 60947-5-1:2004
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-1. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Elektromechanikus vezérlő-áramköri készülékek
  (IEC 60947-5-1:2003) | EN 60947-5-1:1997 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2007.5.1. |
| CENELEC | EN 60947-5-2:1998
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-2. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Közelítéskapcsolók
  (IEC 60947-5-2:1997 (Módosítva)) | EN 60947-5-2:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.10.1.) |
| A2:2004 módosítás az EN 60947-5-2:1998-hoz
  (IEC 60947-5-2:1997/A2:2003) | 3. megjegyzés | 2007.2.1. |
| CENELEC | EN 60947-5-3:1999
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-3. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Hibafeltételek mellett meghatározott viselkedésű közelítéskapcsolókra (PDF-ekre) vonatkozó követelményeik
  (IEC 60947-5-3:1999) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.5.1.) |
| A1:2005 módosítás az EN 60947-5-3:1999-hoz
  (IEC 60947-5-3:1999/A1:2005) | 3. megjegyzés | 2008.3.1. |
| CENELEC | EN 60947-5-6:2000
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-6. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Egyenáramú közbenső csatlakozás (interfész) közelítésérzékelőkhöz és kapcsolóerősítőkhöz (NAMUR)
  (IEC 60947-5-6:1999) | EN 50227:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.1.1.) |
| CENELEC | EN 60947-5-7:2003
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-7. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Analóg kimenetű közelítésérzékelő készülékek követelményei
  (IEC 60947-5-7:2003) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | 2006.9.1. |
| CENELEC | EN 60947-6-1:1991
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 6. rész: Többfunkciós berendezések. Első főfejezet: Automatikus átkapcsolású kapcsolóberendezések
  (IEC 60947-6-1:1989) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1997.10.1.) |
| A2:1997 módosítás az EN 60947-6-1:1991-hoz
  (IEC 60947-6-1:1989/A2:1997) | EN 60947-6-1:1991/A11:1997
  3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.7.1.) |
| CENELEC | EN 60947-6-1:2005
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 6-1. rész: Többfunkciós berendezések. Átkapcsolóberendezések
  (IEC 60947-6-1:2005) | EN 60947-6-1:1991 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2008.10.1. |
| CENELEC | EN 60947-6-2:2003
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 6-2. rész: Többfunkciós berendezések. Vezérlő és védelmi kapcsolókészülékek (vagy berendezések)
  (IEC 60947-6-2:2002) | EN 60947-6-2:1993
  - A1:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.9.1.) |
| CENELEC | EN 60947-8:2003
  Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 8. rész: Vezérlőegységek villamos forgógépek beépített hővédelméhez
  (IEC 60947-8:2003) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | 2006.7.1. |
| CENELEC | EN 60974-10:2003
  Ívhegesztő berendezések. 10. rész: Az elektromágneses összeférhetőség (EMC) követelményei
  (IEC 60974-10:2002 (Módosítva)) | EN 50199:1995
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.3.1.) |
| CENELEC | EN 61000-3-2:2000
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-2. rész: Határértékek. A harmonikus áramok kibocsátási határértékei (fázisonként legfeljebb 16 A bemenő-áramerősségű berendezésekre)
  (IEC 61000-3-2:2000 (Módosítva)) | EN 61000-3-2:1995
  - A1:1998
  - A2:1998
  - A14:2000
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.1.1.) |
| A2:2005 módosítás az EN 61000-3-2:2000-hoz
  (IEC 61000-3-2:2000/A1:2001
  - IEC 61000-3-2:2000/A2:2004) | 3. megjegyzés | 2008.1.1. |
| CENELEC | EN 61000-3-3:1995
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-3. rész: Határértékek. A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a villogás (flicker) határértékei közcélú kisfeszültségű táphálózatokon a fázisonként legfeljebb 16 A névleges áramerősségű és különleges feltételek nélkül csatlakozó berendezések esetén
  (IEC 61000-3-3:1994) | EN 60555-3:1987
  - A1:1991
  2.2. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.1.) |
| A1:2001 módosítás az EN 61000-3-3:1995-hoz
  (IEC 61000-3-3:1994/A1:2001) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.5.1.) |
| A2:2005 módosítás az EN 61000-3-3:1995-hoz
  (IEC 61000-3-3:1994/A2:2005) | 3. megjegyzés | 2008.9.1. |
| CENELEC | EN 61000-3-11:2000
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-11. rész: Határértékek. A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a villogás (flicker) határértékei a közcélú kisfeszültségű táphálózatokon. Legfeljebb 75 A névleges áramerősségű és adott feltételek szerint csatlakozó berendezések
  (IEC 61000-3-11:2000) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.11.1.) |
| CENELEC | EN 61000-3-12:2005
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-12. rész: Határértékek. A közcélú, kisfeszültségű rendszerekhez csatlakozó, fázisonként 16 A-nál nagyobb, de legfeljebb 75 A bemenőáram-erősségű berendezések által keltett harmonikus áramok határértékei
  (IEC 61000-3-12:2004) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | 2008.2.1. |
| CENELEC | EN 61000-6-1:2001
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-1. rész: Általános szabványok. A lakóhelyi, a kereskedelmi és a kisipari környezet zavartűrése
  (IEC 61000-6-1:1997 (Módosítva)) | EN 50082-1:1997
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.7.1.) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2001
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-2. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavartűrése
  (IEC 61000-6-2:1999 (Módosítva)) | EN 61000-6-2:1999
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.7.1.) |
| CENELEC | EN 61000-6-2:2005
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-2. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavartűrése
  (IEC 61000-6-2:2005) | EN 61000-6-2:2001
  2.1. megjegyzés | 2008.6.1. |
| CENELEC | EN 61000-6-3:2001
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-3. rész: Általános szabványok. A lakóhelyi, a kereskedelmi és a kisipari környezet zavarkibocsátási szabványa
  (CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Módosítva)) | EN 50081-1:1992
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.7.1.) |
| A11:2004 módosítás az EN 61000-6-3:2001-hoz | 3. megjegyzés | 2007.7.1. |
| CENELEC | EN 61000-6-4:2001
  Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-4. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavarkibocsátási szabványa
  (IEC 61000-6-4:1997 (Módosítva)) | EN 50081-2:1993
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.7.1.) |
| CENELEC | EN 61008-1:1994
  Maradékáram-működtetésű megszakítók egybeépített túláramvédelem nélkül, háztartási és hasonló használatra (RCCB-k). 1. rész: Általános szabályok
  (IEC 61008-1:1990 (Módosítva)
  - A1:1992 (Módosítva)) | – | – |
| A2:1995 módosítás az EN 61008-1:1994-hoz
  (IEC 61008-1:1990/A2:1995) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.7.1.) |
| A14:1998 módosítás az EN 61008-1:1994-hoz | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.1.) |
| CENELEC | EN 61008-1:2004
  Maradékáram-működtetésű megszakítók egybeépített túláramvédelem nélkül, háztartási és hasonló használatra (RCCB-k). 1. rész: Általános szabályok
  (IEC 61008-1:1996 (Módosítva)
  - A1:2002 (Módosítva)) | EN 61008-1:1994 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2009.4.1. |
| CENELEC | EN 61009-1:1994
  Áram-védőkapcsolók, beépített túláramvédelemmel, háztartási és hasonló alkalmazásokra (RCBO-védőkapcsolók). 1. rész: Általános előírások
  (IEC 61009-1:1991 (Módosítva)) | – | – |
| A1:1995 módosítás az EN 61009-1:1994-hoz
  (IEC 61009-1:1991/A1:1995) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.7.1.) |
| A14:1998 módosítás az EN 61009-1:1994-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.1.) |
| CENELEC | EN 61009-1:2004
  Áram-védőkapcsolók, beépített túláramvédelemmel, háztartási és hasonló használatra (RCBO-k). 1. rész: Általános szabályok
  (IEC 61009-1:1996 (Módosítva)
  - A1:2002 (Módosítva)) | EN 61009-1:1994 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2009.4.1. |
| CENELEC | EN 61037:1992
  Villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. Az elektronikus hangfrekvenciás vevők egyedi előírásai
  (IEC 61037:1990 (Módosítva)) | Nincs | - |
| A1:1996 módosítás az EN 61037:1992-hoz
  (IEC 61037:1990/A1:1996) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1996.12.1.) |
| A2:1998 módosítás az EN 61037:1992-hoz
  (IEC 61037:1990/A2:1998) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.5.1.) |
| CENELEC | EN 61038:1992
  Villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. A kapcsolóórák egyedi előírásai
  (IEC 61038:1990 (Módosítva)) | Nincs | - |
| A1:1996 módosítás az EN 61038:1992-hoz
  (IEC 61038:1990/A1:1996) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1996.12.1.) |
| A2:1998 módosítás az EN 61038:1992-hoz
  (IEC 61038:1990/A2:1998) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.5.1.) |
| CENELEC | EN 61131-2:2003
  Programozható vezérlők. 2. rész: A berendezések követelményei és vizsgálatai
  (IEC 61131-2:2003) | EN 61131-2:1994
  - A11:1996
  - A12:2000
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.5.1.) |
| CENELEC | EN 61204-3:2000
  Kisfeszültségű, egyenfeszültségű kimenetű villamosenergia-ellátó berendezések. 3. rész: Elektromágneses összeférhetőség (EMC)
  (IEC 61204-3:2000) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.11.1.) |
| CENELEC | EN 61326:1997
  Méréstechnikai, irányítástechnikai és laboratóriumi villamos berendezések. EMC-követelmények
  (IEC 61326:1997) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.7.1.) |
| A1:1998 módosítás az EN 61326:1997-hoz
  (IEC 61326:1997/A1:1998) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.7.1.) |
| A2:2001 módosítás az EN 61326:1997-hoz
  (IEC 61326:1997/A2:2000) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.4.1.) |
| A3:2003 módosítás az EN 61326:1997-hoz
  (IEC 61326:2002 (Annexes E & F only) | 3. megjegyzés | 2006.10.1. |
| CENELEC | EN 61543:1995
  Háztartási és hasonló jellegű, érintésvédelmi célú áram-védőkészülékek (RCD-k). Elektromágneses összeférhetőség
  (IEC 61543:1995) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.7.4.) |
| A11:2003 módosítás az EN 61543:1995-hoz | 3. megjegyzés | 2007.3.1. |
| A12:2005 módosítás az EN 61543:1995-hoz | 3. megjegyzés | 2008.3.1. |
| A2:2006 módosítás az EN 61543:1995-hoz
  (IEC 61543:1995/A2:2005) | 3. megjegyzés | 2008.12.1. |
| CENELEC | EN 61547:1995
  Készülékek általános világítási célokra. EMC-zavartűrési követelmények
  (IEC 61547:1995) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1996.7.1.) |
| A1:2000 módosítás az EN 61547:1995-hoz
  (IEC 61547:1995/A1:2000) | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.11.1.) |
| CENELEC | EN 61800-3:1996
  Szabályozható fordulatszámú villamos hajtásrendszerek. 3. rész: Egyedi vizsgálati módszereket tartalmazó EMC-termékszabvány
  (IEC 61800-3:1996) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1997.4.1.) |
| A11:2000 módosítás az EN 61800-3:1996-hoz | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.1.) |
| CENELEC | EN 61800-3:2004
  Szabályozható fordulatszámú villamos hajtásrendszerek. 3. rész: EMC-követelmények és egyedi vizsgálati módszerek
  (IEC 61800-3:2004) | EN 61800-3:1996 és módosítása
  2.1. megjegyzés | 2007.10.1. |
| CENELEC | EN 61812-1:1996
  Időrelék ipari felhasználásra. 1. rész: Követelmények és vizsgálatok
  (IEC 61812-1:1996) | – | – |
| A11:1999 módosítás az EN 61812-1:1996-hoz | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.1.) |
| CENELEC | EN 62020:1998
  Villamos szerelési anyagok. Maradékáram-monitorok háztartási és hasonló használatra (RcMs)
  (IEC 62020:1998) | – | – |
| A1:2005 módosítás az EN 62020:1998-hoz
  (IEC 62020:1998/A1:2003 (Módosítva)) | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | 2008.3.1. |
| CENELEC | EN 62040-2:2006
  Szünetmentes villamosenergia-ellátó rendszerek (UPS). Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények
  (IEC 62040-2:2005) | EN 50091-2:1995
  2.1. megjegyzés | 2008.10.1. |
| CENELEC | EN 62052-11:2003
  Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Általános követelmények, vizsgálatok és vizsgálati feltételek. 11. rész: Fogyasztásmérő berendezések
  (IEC 62052-11:2003)
  9. megjegyzés | A vonatkozó általános szabvány(ok)
  2.3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.3.1.) |
| CENELEC | EN 62052-21:2004
  Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Általános követelmények, vizsgálatok és vizsgálati feltételek. 21. rész: Tarifa- és terhelésszabályozó berendezések
  (IEC 62052-21:2004)
  11. megjegyzés | EN 61037:1992 és módosításai
  - EN 61038:1992 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2007.7.1. |
| CENELEC | EN 62053-11:2003
  Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Egyedi követelmények. 11. rész: Elektromechanikus fogyasztásmérők hatásos teljesítmény mérésére (0,5-ös, 1-es és 2-es osztály)
  (IEC 62053-11:2003) | EN 60521:1995
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.3.1.) |
| CENELEC | EN 62053-21:2003
  Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Egyedi követelmények. 21. rész: Sztatikus fogyasztásmérők hatásos teljesítmény mérésére (1-es és 2-es osztály)
  (IEC 62053-21:2003) | EN 61036:1996
  - A1:2000
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.3.1.) |
| CENELEC | EN 62053-22:2003
  Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Egyedi követelmények. 22. rész: Sztatikus fogyasztásmérők hatásos teljesítmény mérésére (0,2 S és 0,5 S osztály)
  (IEC 62053-22:2003) | EN 60687:1992
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.3.1.) |
| CENELEC | EN 62053-23:2003
  Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Egyedi követelmények. 23. rész: Sztatikus fogyasztásmérők meddő teljesítmény mérésére (2-es és 3-as osztály)
  (IEC 62053-23:2003) | EN 61268:1996
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.3.1.) |
| CENELEC | EN 62054-11:2004
  Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. 11. rész: Elektronikus hangfrekvenciás vevők egyedi előírásai
  (IEC 62054-11:2004) | EN 61037:1992 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2007.7.1. |
| CENELEC | EN 62054-21:2004
  Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. 21. rész: A kapcsolóórák egyedi előírásai
  (IEC 62054-21:2004) | EN 61038:1992 és módosításai
  2.1. megjegyzés | 2007.7.1. |
| ETSI | EN 300 386 V1.2.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények | EN 300 386-2 V1.1.3 | 2007.8.31. |
| ETSI | EN 300 386 V1.3.1
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények | EN 300 386-2 V.1.1.3 | 2007.8.31. |
| ETSI | EN 300 386 V1.3.2
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények | EN 300 386-2 V.1.1.3 | 2007.8.31. |
| ETSI | EN 300 386 V1.3.3
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények | EN 300 386-2 V1.1.3 | 2007.8.31. |
| ETSI | EN 300 386-2 V1.1.3
  Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények. 2. rész: Termékcsaládszabvány | | |
| CEN | EN 617:2001
  Folyamatos működésű anyagmozgató berendezések és rendszerek. Silókban, tartályokban, föld alatti tartályokban és töltőgaratokban tárolt ömlesztett anyagok berendezéseinek biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi követelményei | – | |
| CEN | EN 618:2002
  Folyamatos működésű anyagmozgató berendezések és rendszerek. Ömlesztett anyagok anyagmozgató berendezéseinek biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi követelményei a rögzítetten telepített hevederes szállítószalagok kivételével | – | |
| CEN | EN 619:2002
  Folyamatos működésű anyagmozgató berendezések és rendszerek. Egységrakományok mechanikai mozgatóberendezéseinek biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi követelményei | – | |
| CEN | EN 620:2002
  Folyamatos működésű anyagmozgató berendezések és rendszerek. Ömlesztett anyagok rögzítetten telepített hevederes szállítószalagainak biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi követelményei | – | |
| CEN | EN 12015:1998
  Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavarkibocsátás | – | |
| CEN | EN 12015:2004
  Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavarkibocsátás | EN 12015:1998 | 2006.6.30. |
| CEN | EN 12016:1998
  Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavartűrés | – | |
| CEN | EN 12016:2004
  Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavartűrés | EN 12016:1998 | 2006.6.30. |
| CEN | EN 12895:2000
  Ipari targoncák. Elektromágneses összeférhetőség | – | |
| CEN | EN 13241-1:2003
  Ipari, kereskedelmi és garázsajtók, kapuk. Termékszabvány. 1. rész: Nem tűz- és füstgátló termékek | – | |
| CEN | EN 13309:2000
  Építőipari gépek. Belső villamos ellátású gépek elektromágneses összeférhetősége | – | |
| CEN | EN 14010:2003
  Gépek biztonsága. Gépjárművek gépi működtetésű parkolóberendezése. A tervezés, a gyártás, a létesítés és az üzembe helyezés biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi (EMC)-követelményei. | – | |
| CEN | EN ISO 14982:1998
  Mezőgazdasági és erdészeti gépek. Elektromágneses összeférhetőség. Vizsgálati módszerek és átvételi feltételek (ISO 14982:1998) | – | |

Európai szabványosítási szervezet (1)

A szabvány hivatkozási száma és címe

(Hivatkozási dokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozási száma

A helyettesített szabvány feltételezett megfelelőségének megszűnési időpontja

1. megjegyzés

CENELEC

EN 50065-1:2001

Kisfeszültségű villamos hálózatok használata 3 kHz – 148,5 kHz-es jelek továbbítására. 1. rész: Általános előírások, frekvenciasávok és elektromágneses zavarok

EN 50065-1:1991

- A1:1992

- A2:1995

- A3:1996

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.4.1.)

CENELEC

EN 50065-2-1:2003

Kisfeszültségű villamos hálózatok használata 3 kHz – 148,5 kHz-es jelek továbbítására. 2-1. rész: Lakó-, kereskedelmi és könnyűipari környezetben való használatra szánt, a 95 kHz – 148,5 kHz frekvenciasávban üzemelő hálózati kommunikációs készülékek és rendszerek zavartűrési követelményei

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.10.1.)

A1:2005 módosítás az EN 50065-2-1:2003-hoz

3. megjegyzés

2008.7.1.

CENELEC

EN 50065-2-2:2003

Kisfeszültségű villamos hálózatok használata 3 kHz – 148,5 kHz-es jelek továbbítására. 2-2. rész: Ipari környezetben való használatra szánt, a 95 kHz – 148,5 kHz frekvenciasávban üzemelő hálózati kommunikációs készülékek és rendszerek zavartűrési követelményei

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.10.1.)

A1:2005 módosítás az EN 50065-2-2:2003-hoz

3. megjegyzés

2008.7.1.

CENELEC

EN 50065-2-3:2003

Kisfeszültségű villamos hálózatok használata 3 kHz – 148,5 kHz-es jelek továbbítására. 2-3. rész: Villamosenergia-szolgáltatók és -elosztók használatára szánt, a 3 kHz – 95 kHz frekvenciasávban üzemelő hálózati kommunikációs készülékek és rendszerek zavartűrési követelményei

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.8.1.)

A1:2005 módosítás az EN 50065-2-3:2003-hoz

3. megjegyzés

2008.7.1.

CENELEC

EN 50083-2:2001

Televíziójelek, hangjelek és interaktív szolgáltatások kábelhálózatai. 2. rész: Berendezések elektromágneses összeférhetősége

EN 50083-2:1995

- A1:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.1.)

A1:2005 módosítás az EN 50083-2:2001-hoz

3. megjegyzés

2008.4.1.

CENELEC

EN 50090-2-2:1996

Lakások és épületek elektronikus rendszerei (HBES). 2-2. rész: Rendszeráttekintés. Általános műszaki követelmények

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.10.1.)

CENELEC

EN 50091-2:1995

Szünetmentes villamosenergia-ellátó rendszerek (UPS). 2. rész: EMC-követelmények

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.3.1.)

CENELEC

EN 50130-4:1995

Riasztórendszerek. 4. rész: Elektromágneses összeférhetőség. Termékcsaládszabvány: Tűzjelző, behatolásjelző és közösségi riasztórendszerek alkatrészeinek zavartűrési követelményei

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.1.)

A1:1998 módosítás az EN 50130-4:1995-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.1.)

A2:2003 módosítás az EN 50130-4:1995-hoz

3. megjegyzés

2007.9.1.

CENELEC

EN 50148:1995

Elektronikus taxaméterek

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1995.12.15.)

CENELEC

EN 50240:2004

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). Az ellenállás-hegesztés berendezéseinek termékszabványa

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

2007.4.1.

CENELEC

EN 50263:1999

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). Mérőrelék és védelmi készülékek termékszabványa

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.1.)

CENELEC

EN 50270:1999

Elektromágneses összeférhetőség. Villamos készülékek az éghető gázok, a mérgező gázok vagy az oxigén érzékelésére és mérésére

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.10.1.)

CENELEC

EN 50293:2000

Elektromágneses összeférhetőség. Közúti forgalomirányító rendszerek. Termékszabvány

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.4.1.)

CENELEC

EN 50295:1999

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. Vezérlő és készülékinterfész rendszerek. Működtető érzékelő interfész (AS-i)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.12.1.)

CENELEC

EN 50370-1:2005

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). Szerszámgépek termékcsaládszabványa. 1. rész: Sugárzás

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

2008.2.1.

CENELEC

EN 50370-2:2003

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). Szerszámgépek termékcsaládszabványa. 2. rész: Zavartűrés

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.11.1.)

CENELEC

EN 50412-2-1:2005

Kisfeszültségű villamos hálózatokban, 1,6 MHz – 30 MHz frekvenciatartományban használt kommunikációs készülékek és rendszerek. 2-1. rész: Lakóépületi, kereskedelmi és ipari környezet. Zavartűrési követelmények

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

2008.4.1.

CENELEC

EN 50428:2005

Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelésekhez. Kiegészítő szabvány. Kapcsolók és szerelvényeik lakások és épületek elektronikus rendszereiben (HBES)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

2008.1.1.

CENELEC

EN 55011:1998

Ipari, tudományos, és orvosi (ISM) rádiófrekvenciás berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek

(CISPR 11:1997 (Módosítva))

EN 55011:1991

- A1:1997

- A2:1996

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.1.)

A1:1999 módosítás az EN 55011:1998-hoz

(CISPR 11:1997/A1:1999)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.1.)

A2:2002 módosítás az EN 55011:1998-hoz

(CISPR 11:1999/A2:2002)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.1.)

CENELEC

EN 55012:2002

Járművek, motorcsónakok és belső égésű motorokkal hajtott gépek. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek a rádió-vevőkészülékek zavarvédelmére, kivéve azokat, amelyek magába a járműbe/motorcsónakba/gépbe vagy a mellettük lévő járműbe/motorcsónakba/gépbe vannak beszerelve

(CISPR 12:2001)

8. megjegyzés

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.2.1.)

A1:2005 módosítás az EN 55012:2002-hoz

(CISPR 12:2001/A1:2005)

3. megjegyzés

2008.3.1.

CENELEC

EN 55013:2001

Rádióműsor- és televízióműsor-vevőkészülékek és a hozzájuk csatlakozó készülékek. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek

(CISPR 13:2001 (Módosítva))

EN 55013:1990

- A12:1994

- A13:1996

- A14:1999

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.9.1.)

A1:2003 módosítás az EN 55013:2001-hoz

(CISPR 13:2001/A1:2003)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.4.1.)

A2:2006 módosítás az EN 55013:2001-hoz

(CISPR 13:2001/A2:2006)

3. megjegyzés

2009.3.1.

CENELEC

EN 55014-1:2000

Elektromágneses összeférhetőség. Háztartási készülékek, villamos szerszámok és hasonló eszközök követelményei. 1. rész: Zavarkibocsátás

(CISPR 14-1:2000)

EN 55014-1:1993

- A1:1997

- A2:1999

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.8.1.)

A1:2001 módosítás az EN 55014-1:2000-hoz

(CISPR 14-1:2000/A1:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.10.1.)

A2:2002 módosítás az EN 55014-1:2000-hoz

(CISPR 14-1:2000/A2:2002)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.1.)

CENELEC

EN 55014-2:1997

Elektromágneses összeférhetőség. Háztartási villamos készülékek, villamos szerszámok és hasonló eszközök követelményei. 2. rész: Zavartűrés. Termékcsalád-szabvány

(CISPR 14-2:1997)

EN 55104:1995

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.1.)

A1:2001 módosítás az EN 55014-2:1997-hoz

(CISPR 14-2:1997/A1:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.1.)

CENELEC

EN 55015:2000

Villamos világítástechnikai és hasonló készülékek rádiózavar-jellemzőinek határértékei és mérési módszerei

(CISPR 15:2000)

EN 55015:1996

- A1:1997

- A2:1999

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.8.1.)

A1:2001 módosítás az EN 55015:2000-hoz

(CISPR 15:2000/A1:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.1.)

A2:2002 módosítás az EN 55015:2000-hoz

(CISPR 15:2000/A2:2002)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.1.)

CENELEC

EN 55020:1994

Műsorvevő készülékek és a hozzájuk csatlakozó berendezések elektromágneses zavartűrése

EN 55020:1988

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.12.31.)

A11:1996 módosítás az EN 55020:1994-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.6.1.)

A13:1999 módosítás az EN 55020:1994-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.8.1.)

A14:1999 módosítás az EN 55020:1994-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.8.1.)

A12:1999 módosítás az EN 55020:1994-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.1.)

CENELEC

EN 55020:2002

Rádióműsor- és televízióműsor-vevőkészülékek és a hozzájuk csatlakoztatott készülékek. Zavartűrés-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek

(CISPR 20:2002)

EN 55020:1994 és módosításai

2.1. megjegyzés

2006.12.1.

A1:2003 módosítás az EN 55020:2002-hoz

(CISPR 20:2002/A1:2002)

3. megjegyzés

2006.12.1.

A2:2005 módosítás az EN 55020:2002-hoz

(CISPR 20:2002/A2:2004)

3. megjegyzés

2008.2.1.

CENELEC

EN 55022:1994

Információtechnológiai berendezések rádiózavar-jellemzőinek határértékei és mérési módszerei

(CISPR 22:1993)

EN 55022:1987

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.12.31.)

A1:1995 módosítás az EN 55022:1994-hoz

(CISPR 22:1993/A1:1995)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.12.31.)

A2:1997 módosítás az EN 55022:1994-hoz

(CISPR 22:1993/A2:1996 (Módosítva))

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.12.31.)

A1:2000 módosítás az EN 55022:1998-hoz

(CISPR 22:1997/A1:2000)

3. megjegyzés

2007.8.1.

A2:2003 módosítás az EN 55022:1998-hoz

(CISPR 22:1997/A2:2002)

3. megjegyzés

2007.8.1.

CENELEC

EN 55022:1998

Informatikai berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek

(CISPR 22:1997 (Módosítva))

EN 55022:1994 és módosításai

2.1. megjegyzés

2007.8.1.

A1:2000 módosítás az EN 55022:1998-hoz

(CISPR 22:1997/A1:2000)

3. megjegyzés

2009.10.1.

A2:2003 módosítás az EN 55022:1998-hoz

(CISPR 22:1997/A2:2002)

3. megjegyzés

2009.10.1.

CENELEC

EN 55022:2006

Informatikai berendezések. Rádiózavar-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek

(CISPR 22:2005 (Módosítva))

EN 55022:1998 és módosításai

2009.10.1.

CENELEC

EN 55024:1998

Informatikai berendezések. Zavartűrés-jellemzők. Határértékek és mérési módszerek

(CISPR 24:1997 (Módosítva))

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.7.1.)

A1:2001 módosítás az EN 55024:1998-hoz

(CISPR 24:1997/A1:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.10.1.)

A2:2003 módosítás az EN 55024:1998-hoz

(CISPR 24:1997/A2:2002)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.12.1.)

CENELEC

EN 55103-1:1996

Elektromágneses összeférhetőség. Termékcsaládszabvány professzionális célú hangfrekvenciás, video-, audiovizuális és szórakoztató világításszabályozó készülékekre. 1. rész: Zavarkibocsátás

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.9.1.)

CENELEC

EN 55103-2:1996

Elektromágneses összeférhetőség. Termékcsaládszabvány professzionális célú hangfrekvenciás, video-, audiovizuális és szórakoztató világításszabályozó készülékekre. 2. rész: Zavartűrés

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.9.1.)

CENELEC

EN 60034-1:1998

Villamos forgógépek. 1. rész: Névleges és üzemi jellemzők

(IEC 60034-1:1996 (Módosítva))

–

–

A11:2002 módosítás az EN 60034-1:1998-hoz

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.7.1.)

CENELEC

EN 60204-31:1998

Gépi berendezések biztonsága. Gépek villamos szerkezetei. 31. rész: Varrógépek, varrógépegységek és varrógéprendszerek egyedi biztonsági és EMC-előírásai

(IEC 60204-31:1996 (Módosítva))

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.6.1.)

CENELEC

EN 60439-1:1999

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőberendezések. 1.rész: Tipizált és részlegesen tipizált berendezések

(IEC 60439-1:1999)

EN 60439-1:1994

- A11:1996

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.1.)

CENELEC

EN 60669-2-1:2000

Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelésekhez. 2-1. rész: Egyedi követelmények. Elektronikus kapcsolók

(IEC 60669-2-1:1996 (Módosítva)

- A1:1997 (Módosítva))

EN 60669-2-1:1996

- A11:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.1.)

A2:2001 módosítás az EN 60669-2-1:2000-hoz

(IEC 60669-2-1:1996/A2:1999 (Módosítva))

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.1.)

CENELEC

EN 60669-2-1:2004

Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelésekhez. 2-1. rész: Egyedi követelmények. Elektronikus kapcsolók

(IEC 60669-2-1:2002 (Módosítva))

EN 60669-2-1:2000 és módosítása

2.1. megjegyzés

2009.7.1.

CENELEC

EN 60669-2-2:1997

Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelések számára. 2. rész: Egyedi követelmények. 2. főfejezet: Távvezérlésű kapcsolók (RCS-kapcsolók)

(IEC 60669-2-2:1996)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.6.1.)

CENELEC

EN 60669-2-3:1997

Kapcsolók háztartási és hasonló jellegű, rögzített villamos szerelések számára. 2-3. rész: Egyedi követelmények. Időkésleltetéses kapcsolók (időzítő-kapcsolók)

(IEC 60669-2-3:1997)

EN 60669-2-3:1996

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.6.1.)

CENELEC

EN 60730-1:1995

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 1. rész: Általános követelmények

(IEC 60730-1:1993 (Módosítva))

–

–

A11:1996 módosítás az EN 60730-1:1995-hoz

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.1.1.)

A17:2000 módosítás az EN 60730-1:1995-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.1.)

CENELEC

EN 60730-1:2000

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 1. rész: Általános követelmények

(IEC 60730-1:1999 (Módosítva))

7. megjegyzés

EN 60730-1:1995 és módosításai

–

A1:2004 módosítás az EN 60730-1:2000-hoz

(IEC 60730-1:1999/A1:2003 (Módosítva))

3. megjegyzés

CENELEC

EN 60730-2-5:1995

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Automatikus villamos égésszabályozó-rendszerek egyedi előírásai

(IEC 60730-2-5:1993 (Módosítva))

EN 60730-1:1995 és módosításai

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.12.15.)

CENELEC

EN 60730-2-5:2002

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-5. rész: Automatikus villamos égésszabályozó-rendszerek egyedi előírásai

(IEC 60730-2-5:2000 (Módosítva))

–

–

A1:2004 módosítás az EN 60730-2-5:2002-hoz

(IEC 60730-2-5:2000/A1:2004 (Módosítva))

EN 60730-2-5:1995

2.1. megjegyzés

2008.12.1.

A11:2005 módosítás az EN 60730-2-5:2002-hoz

3. megjegyzés

2008.12.1.

CENELEC

EN 60730-2-6:1995

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Automatikus, villamos nyomásérzékelő szabályozó- és vezérlőkészülékek egyedi előírásai, a mechanikai követelmények figyelembevételével

(IEC 60730-2-6:1991 (Módosítva))

–

–

A1:1997 módosítás az EN 60730-2-6:1995-hoz

(IEC 60730-2-6:1991/A1:1994 (Módosítva))

EN 60730-1:1995 és módosításai

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.12.15.)

CENELEC

EN 60730-2-7:1991

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Időzítőkészülékek és kapcsolóórák egyedi előírásai

(IEC 60730-2-7:1990 (Módosítva))

–

–

A1:1997 módosítás az EN 60730-2-7:1991-hoz

(IEC 60730-2-7:1990/A1:1994 (Módosítva))

EN 60730-1:1995 és módosításai

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.1.)

CENELEC

EN 60730-2-8:1995

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-8. rész: Villamos működtetésű vízszelepek egyedi előírásai, beleértve a mechanikai követelményeket

(IEC 60730-2-8:1992 (Módosítva))

–

–

A1:1997 módosítás az EN 60730-2-8:1995-hoz

(IEC 60730-2-8:1992/A1:1994 (Módosítva))

EN 60730-1:1995 és módosításai

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.1.)

A2:1997 módosítás az EN 60730-2-8:1995-hoz

(IEC 60730-2-8:1992/A2:1997)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.1.)

CENELEC

EN 60730-2-8:2002

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-8. rész: Villamos működtetésű vízszelepek egyedi előírásai, beleértve a mechanikai követelményeket

(IEC 60730-2-8:2000 (Módosítva))

EN 60730-2-8:1995 és módosításai

2.1. megjegyzés

2008.12.1.

A1:2003 módosítás az EN 60730-2-8:2002-hoz

(IEC 60730-2-8:2000/A1:2002 (Módosítva))

3. megjegyzés

2008.12.1.

CENELEC

EN 60730-2-9:1995

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Hőmérséklet-szabályozók egyedi előírásai

(IEC 60730-2-9:1992 (Módosítva))

–

–

A1:1996 módosítás az EN 60730-2-9:1995-hoz

(IEC 60730-2-9:1992/A1:1994 (Módosítva))

EN 60730-1:1995 és módosításai

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.1.)

A2:1997 módosítás az EN 60730-2-9:1995-hoz

(IEC 60730-2-9:1992/A2:1994 (Módosítva))

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.1.)

CENELEC

EN 60730-2-9:2002

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-9. rész: Hőmérséklet-érzékelő szabályozó- és vezérlőkészülékek egyedi előírásai

(IEC 60730-2-9:2000 (Módosítva))

EN 60730-2-9:1995 és módosításai

2.1. megjegyzés

2008.12.1.

A2:2005 módosítás az EN 60730-2-9:2002-hoz

(IEC 60730-2-9:2000/A2:2004 (Módosítva))

3. megjegyzés

2007.12.1.

A1:2003 módosítás az EN 60730-2-9:2002-hoz

(IEC 60730-2-9:2000/A1:2002 (Módosítva))

3. megjegyzés

2008.12.1.

CENELEC

EN 60730-2-11:1993

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-11. rész: Energiaszabályozók egyedi előírásai

(IEC 60730-2-11:1993)

–

–

A1:1997 módosítás az EN 60730-2-11:1993-hoz

(IEC 60730-2-11:1993/A1:1994 (Módosítva))

EN 60730-1:1995 és módosításai

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.7.1.)

A11:2005 módosítás az EN 60730-2-11:1993-hoz

3. megjegyzés

2009.3.1.

CENELEC

EN 60730-2-13:1998

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Nedvességérzékelő szabályozó- és vezérlőkészülékek egyedi előírásai

(IEC 60730-2-13:1995 (Módosítva))

EN 60730-1:1995 és módosításai

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.8.1.)

A11:2005 módosítás az EN 60730-2-13:1998-hoz

3. megjegyzés

2009.2.1.

CENELEC

EN 60730-2-14:1997

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2. rész: Villamos működtető szervek egyedi előírásai

(IEC 60730-2-14:1995 (Módosítva))

EN 60730-1:1995 és módosításai

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.6.1.)

A1:2001 módosítás az EN 60730-2-14:1997-hoz

(IEC 60730-2-14:1995/A1:2001)

3. megjegyzés

2008.7.1.

CENELEC

EN 60730-2-18:1999

Automatikus villamos szabályozó- és vezérlőkészülékek háztartási és hasonló jellegű alkalmazásra. 2-18. rész: Automatikus, villamos vízáramlás- és légáramlás-érzékelő szabályozó- és vezérlőkészülékek egyedi előírásai, beleértve a mechanikai követelményeket

(IEC 60730-2-18:1997 (Módosítva))

EN 60730-1:1995 és módosításai

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.4.1.)

CENELEC

EN 60870-2-1:1996

Távvezérlő berendezések és rendszerek. 2. rész: Működési feltételek. 1. főfejezet: Energiaellátás és elektromágneses összeférhetőség

(IEC 60870-2-1:1995)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1996.9.1.)

CENELEC

EN 60945:2002

Tengeri navigációs és rádió-távközlési berendezések és rendszerek. Általános követelmények. Vizsgálati módszerek és követelmények

(IEC 60945:2002)

EN 60945:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.1.)

CENELEC

EN 60947-1:1999

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 1. rész: Általános előírások

(IEC 60947-1:1999 (Módosítva))

6. megjegyzés

EN 60947-1:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.11.1.)

A2:2001 módosítás az EN 60947-1:1999-hoz

(IEC 60947-1:1999/A2:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.1.)

CENELEC

EN 60947-1:2004

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 1. rész: Általános szabályok

(IEC 60947-1:2004)

6. megjegyzés

EN 60947-1:1999 és módosítása

2.1. megjegyzés

2007.4.1.

CENELEC

EN 60947-2:2003

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 2. rész: Megszakítók

(IEC 60947-2:2003)

EN 60947-2:1996

- A1:1997

- A2:2001

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.6.1.)

CENELEC

EN 60947-3:1999

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 3. rész: Kapcsolók, szakaszolók, szakaszolókapcsolók és biztosító-kapcsolókészülék kombinációk

(IEC 60947-3:1999)

EN 60947-3:1992

- A1:1995

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.1.)

A1:2001 módosítás az EN 60947-3:1999-hoz

(IEC 60947-3:1999/A1:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.3.1.)

CENELEC

EN 60947-4-1:2001

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 4-1. rész: Kontaktorok és motorvédő kapcsolók. Elektromechanikus kontaktorok és motorvédő kapcsolók

(IEC 60947-4-1:2000)

–

–

A1:2002 módosítás az EN 60947-4-1:2001-hoz

(IEC 60947-4-1:2000/A1:2002)

EN 60947-4-1 és módosításai

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.1.)

A2:2005 módosítás az EN 60947-4-1:2001-hoz

(IEC 60947-4-1:2000/A2:2005)

3. megjegyzés

2008.7.1.

CENELEC

EN 60947-4-2:2000

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 4-2. rész: Kontaktorok és motorvédő kapcsolók. Váltakozó áramú, félvezetős motorvezérlők és motorvédő kapcsolók

(IEC 60947-4-2:1999)

EN 60947-4-2:1996

- A2:1998

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.12.1.)

A1:2002 módosítás az EN 60947-4-2:2000-hoz

(IEC 60947-4-2:1999/A1:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.3.1.)

CENELEC

EN 60947-4-3:2000

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 4-3. rész: Kontaktorok és motorvédő kapcsolók. Váltakozó áramú, félvezetős vezérlők és kontaktorok nem motoros terhelésekhez

(IEC 60947-4-3:1999)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.12.1.)

CENELEC

EN 60947-5-1:1997

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-1. rész: Vezérlőáramköri készülékek és kapcsolóelemek. Elektromechanikus vezérlőáramköri készülékek

(IEC 60947-5-1:1997)

–

–

A12:1999 módosítás az EN 60947-5-1:1997-hoz

EN 60947-5-1:1991

+A12:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.1.)

CENELEC

EN 60947-5-1:2004

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-1. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Elektromechanikus vezérlő-áramköri készülékek

(IEC 60947-5-1:2003)

EN 60947-5-1:1997 és módosításai

2.1. megjegyzés

2007.5.1.

CENELEC

EN 60947-5-2:1998

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-2. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Közelítéskapcsolók

(IEC 60947-5-2:1997 (Módosítva))

EN 60947-5-2:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.10.1.)

A2:2004 módosítás az EN 60947-5-2:1998-hoz

(IEC 60947-5-2:1997/A2:2003)

3. megjegyzés

2007.2.1.

CENELEC

EN 60947-5-3:1999

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-3. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Hibafeltételek mellett meghatározott viselkedésű közelítéskapcsolókra (PDF-ekre) vonatkozó követelményeik

(IEC 60947-5-3:1999)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.5.1.)

A1:2005 módosítás az EN 60947-5-3:1999-hoz

(IEC 60947-5-3:1999/A1:2005)

3. megjegyzés

2008.3.1.

CENELEC

EN 60947-5-6:2000

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-6. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Egyenáramú közbenső csatlakozás (interfész) közelítésérzékelőkhöz és kapcsolóerősítőkhöz (NAMUR)

(IEC 60947-5-6:1999)

EN 50227:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.1.1.)

CENELEC

EN 60947-5-7:2003

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 5-7. rész: Vezérlő-áramköri készülékek és kapcsolóelemek. Analóg kimenetű közelítésérzékelő készülékek követelményei

(IEC 60947-5-7:2003)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

2006.9.1.

CENELEC

EN 60947-6-1:1991

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 6. rész: Többfunkciós berendezések. Első főfejezet: Automatikus átkapcsolású kapcsolóberendezések

(IEC 60947-6-1:1989)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1997.10.1.)

A2:1997 módosítás az EN 60947-6-1:1991-hoz

(IEC 60947-6-1:1989/A2:1997)

EN 60947-6-1:1991/A11:1997

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.7.1.)

CENELEC

EN 60947-6-1:2005

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 6-1. rész: Többfunkciós berendezések. Átkapcsolóberendezések

(IEC 60947-6-1:2005)

EN 60947-6-1:1991 és módosításai

2.1. megjegyzés

2008.10.1.

CENELEC

EN 60947-6-2:2003

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 6-2. rész: Többfunkciós berendezések. Vezérlő és védelmi kapcsolókészülékek (vagy berendezések)

(IEC 60947-6-2:2002)

EN 60947-6-2:1993

- A1:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.9.1.)

CENELEC

EN 60947-8:2003

Kisfeszültségű kapcsoló- és vezérlőkészülékek. 8. rész: Vezérlőegységek villamos forgógépek beépített hővédelméhez

(IEC 60947-8:2003)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

2006.7.1.

CENELEC

EN 60974-10:2003

Ívhegesztő berendezések. 10. rész: Az elektromágneses összeférhetőség (EMC) követelményei

(IEC 60974-10:2002 (Módosítva))

EN 50199:1995

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.3.1.)

CENELEC

EN 61000-3-2:2000

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-2. rész: Határértékek. A harmonikus áramok kibocsátási határértékei (fázisonként legfeljebb 16 A bemenő-áramerősségű berendezésekre)

(IEC 61000-3-2:2000 (Módosítva))

EN 61000-3-2:1995

- A1:1998

- A2:1998

- A14:2000

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.1.1.)

A2:2005 módosítás az EN 61000-3-2:2000-hoz

(IEC 61000-3-2:2000/A1:2001

- IEC 61000-3-2:2000/A2:2004)

3. megjegyzés

2008.1.1.

CENELEC

EN 61000-3-3:1995

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-3. rész: Határértékek. A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a villogás (flicker) határértékei közcélú kisfeszültségű táphálózatokon a fázisonként legfeljebb 16 A névleges áramerősségű és különleges feltételek nélkül csatlakozó berendezések esetén

(IEC 61000-3-3:1994)

EN 60555-3:1987

- A1:1991

2.2. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.1.)

A1:2001 módosítás az EN 61000-3-3:1995-hoz

(IEC 61000-3-3:1994/A1:2001)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.5.1.)

A2:2005 módosítás az EN 61000-3-3:1995-hoz

(IEC 61000-3-3:1994/A2:2005)

3. megjegyzés

2008.9.1.

CENELEC

EN 61000-3-11:2000

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-11. rész: Határértékek. A feszültségváltozások, a feszültségingadozások és a villogás (flicker) határértékei a közcélú kisfeszültségű táphálózatokon. Legfeljebb 75 A névleges áramerősségű és adott feltételek szerint csatlakozó berendezések

(IEC 61000-3-11:2000)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.11.1.)

CENELEC

EN 61000-3-12:2005

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 3-12. rész: Határértékek. A közcélú, kisfeszültségű rendszerekhez csatlakozó, fázisonként 16 A-nál nagyobb, de legfeljebb 75 A bemenőáram-erősségű berendezések által keltett harmonikus áramok határértékei

(IEC 61000-3-12:2004)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

2008.2.1.

CENELEC

EN 61000-6-1:2001

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-1. rész: Általános szabványok. A lakóhelyi, a kereskedelmi és a kisipari környezet zavartűrése

(IEC 61000-6-1:1997 (Módosítva))

EN 50082-1:1997

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.7.1.)

CENELEC

EN 61000-6-2:2001

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-2. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavartűrése

(IEC 61000-6-2:1999 (Módosítva))

EN 61000-6-2:1999

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.7.1.)

CENELEC

EN 61000-6-2:2005

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-2. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavartűrése

(IEC 61000-6-2:2005)

EN 61000-6-2:2001

2.1. megjegyzés

2008.6.1.

CENELEC

EN 61000-6-3:2001

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-3. rész: Általános szabványok. A lakóhelyi, a kereskedelmi és a kisipari környezet zavarkibocsátási szabványa

(CISPR/IEC 61000-6-3:1996 (Módosítva))

EN 50081-1:1992

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.7.1.)

A11:2004 módosítás az EN 61000-6-3:2001-hoz

3. megjegyzés

2007.7.1.

CENELEC

EN 61000-6-4:2001

Elektromágneses összeférhetőség (EMC). 6-4. rész: Általános szabványok. Az ipari környezet zavarkibocsátási szabványa

(IEC 61000-6-4:1997 (Módosítva))

EN 50081-2:1993

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.7.1.)

CENELEC

EN 61008-1:1994

Maradékáram-működtetésű megszakítók egybeépített túláramvédelem nélkül, háztartási és hasonló használatra (RCCB-k). 1. rész: Általános szabályok

(IEC 61008-1:1990 (Módosítva)

- A1:1992 (Módosítva))

–

–

A2:1995 módosítás az EN 61008-1:1994-hoz

(IEC 61008-1:1990/A2:1995)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.7.1.)

A14:1998 módosítás az EN 61008-1:1994-hoz

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.1.)

CENELEC

EN 61008-1:2004

Maradékáram-működtetésű megszakítók egybeépített túláramvédelem nélkül, háztartási és hasonló használatra (RCCB-k). 1. rész: Általános szabályok

(IEC 61008-1:1996 (Módosítva)

- A1:2002 (Módosítva))

EN 61008-1:1994 és módosításai

2.1. megjegyzés

2009.4.1.

CENELEC

EN 61009-1:1994

Áram-védőkapcsolók, beépített túláramvédelemmel, háztartási és hasonló alkalmazásokra (RCBO-védőkapcsolók). 1. rész: Általános előírások

(IEC 61009-1:1991 (Módosítva))

–

–

A1:1995 módosítás az EN 61009-1:1994-hoz

(IEC 61009-1:1991/A1:1995)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.7.1.)

A14:1998 módosítás az EN 61009-1:1994-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.1.)

CENELEC

EN 61009-1:2004

Áram-védőkapcsolók, beépített túláramvédelemmel, háztartási és hasonló használatra (RCBO-k). 1. rész: Általános szabályok

(IEC 61009-1:1996 (Módosítva)

- A1:2002 (Módosítva))

EN 61009-1:1994 és módosításai

2.1. megjegyzés

2009.4.1.

CENELEC

EN 61037:1992

Villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. Az elektronikus hangfrekvenciás vevők egyedi előírásai

(IEC 61037:1990 (Módosítva))

Nincs

-

A1:1996 módosítás az EN 61037:1992-hoz

(IEC 61037:1990/A1:1996)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1996.12.1.)

A2:1998 módosítás az EN 61037:1992-hoz

(IEC 61037:1990/A2:1998)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.5.1.)

CENELEC

EN 61038:1992

Villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. A kapcsolóórák egyedi előírásai

(IEC 61038:1990 (Módosítva))

Nincs

-

A1:1996 módosítás az EN 61038:1992-hoz

(IEC 61038:1990/A1:1996)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1996.12.1.)

A2:1998 módosítás az EN 61038:1992-hoz

(IEC 61038:1990/A2:1998)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.5.1.)

CENELEC

EN 61131-2:2003

Programozható vezérlők. 2. rész: A berendezések követelményei és vizsgálatai

(IEC 61131-2:2003)

EN 61131-2:1994

- A11:1996

- A12:2000

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.5.1.)

CENELEC

EN 61204-3:2000

Kisfeszültségű, egyenfeszültségű kimenetű villamosenergia-ellátó berendezések. 3. rész: Elektromágneses összeférhetőség (EMC)

(IEC 61204-3:2000)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.11.1.)

CENELEC

EN 61326:1997

Méréstechnikai, irányítástechnikai és laboratóriumi villamos berendezések. EMC-követelmények

(IEC 61326:1997)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.7.1.)

A1:1998 módosítás az EN 61326:1997-hoz

(IEC 61326:1997/A1:1998)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.7.1.)

A2:2001 módosítás az EN 61326:1997-hoz

(IEC 61326:1997/A2:2000)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.4.1.)

A3:2003 módosítás az EN 61326:1997-hoz

(IEC 61326:2002 (Annexes E & F only)

3. megjegyzés

2006.10.1.

CENELEC

EN 61543:1995

Háztartási és hasonló jellegű, érintésvédelmi célú áram-védőkészülékek (RCD-k). Elektromágneses összeférhetőség

(IEC 61543:1995)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.7.4.)

A11:2003 módosítás az EN 61543:1995-hoz

3. megjegyzés

2007.3.1.

A12:2005 módosítás az EN 61543:1995-hoz

3. megjegyzés

2008.3.1.

A2:2006 módosítás az EN 61543:1995-hoz

(IEC 61543:1995/A2:2005)

3. megjegyzés

2008.12.1.

CENELEC

EN 61547:1995

Készülékek általános világítási célokra. EMC-zavartűrési követelmények

(IEC 61547:1995)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1996.7.1.)

A1:2000 módosítás az EN 61547:1995-hoz

(IEC 61547:1995/A1:2000)

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.11.1.)

CENELEC

EN 61800-3:1996

Szabályozható fordulatszámú villamos hajtásrendszerek. 3. rész: Egyedi vizsgálati módszereket tartalmazó EMC-termékszabvány

(IEC 61800-3:1996)

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1997.4.1.)

A11:2000 módosítás az EN 61800-3:1996-hoz

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.1.)

CENELEC

EN 61800-3:2004

Szabályozható fordulatszámú villamos hajtásrendszerek. 3. rész: EMC-követelmények és egyedi vizsgálati módszerek

(IEC 61800-3:2004)

EN 61800-3:1996 és módosítása

2.1. megjegyzés

2007.10.1.

CENELEC

EN 61812-1:1996

Időrelék ipari felhasználásra. 1. rész: Követelmények és vizsgálatok

(IEC 61812-1:1996)

–

–

A11:1999 módosítás az EN 61812-1:1996-hoz

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.1.)

CENELEC

EN 62020:1998

Villamos szerelési anyagok. Maradékáram-monitorok háztartási és hasonló használatra (RcMs)

(IEC 62020:1998)

–

–

A1:2005 módosítás az EN 62020:1998-hoz

(IEC 62020:1998/A1:2003 (Módosítva))

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

2008.3.1.

CENELEC

EN 62040-2:2006

Szünetmentes villamosenergia-ellátó rendszerek (UPS). Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények

(IEC 62040-2:2005)

EN 50091-2:1995

2.1. megjegyzés

2008.10.1.

CENELEC

EN 62052-11:2003

Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Általános követelmények, vizsgálatok és vizsgálati feltételek. 11. rész: Fogyasztásmérő berendezések

(IEC 62052-11:2003)

9. megjegyzés

A vonatkozó általános szabvány(ok)

2.3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.3.1.)

CENELEC

EN 62052-21:2004

Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Általános követelmények, vizsgálatok és vizsgálati feltételek. 21. rész: Tarifa- és terhelésszabályozó berendezések

(IEC 62052-21:2004)

11. megjegyzés

EN 61037:1992 és módosításai

- EN 61038:1992 és módosításai

2.1. megjegyzés

2007.7.1.

CENELEC

EN 62053-11:2003

Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Egyedi követelmények. 11. rész: Elektromechanikus fogyasztásmérők hatásos teljesítmény mérésére (0,5-ös, 1-es és 2-es osztály)

(IEC 62053-11:2003)

EN 60521:1995

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.3.1.)

CENELEC

EN 62053-21:2003

Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Egyedi követelmények. 21. rész: Sztatikus fogyasztásmérők hatásos teljesítmény mérésére (1-es és 2-es osztály)

(IEC 62053-21:2003)

EN 61036:1996

- A1:2000

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.3.1.)

CENELEC

EN 62053-22:2003

Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Egyedi követelmények. 22. rész: Sztatikus fogyasztásmérők hatásos teljesítmény mérésére (0,2 S és 0,5 S osztály)

(IEC 62053-22:2003)

EN 60687:1992

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.3.1.)

CENELEC

EN 62053-23:2003

Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérő berendezések. Egyedi követelmények. 23. rész: Sztatikus fogyasztásmérők meddő teljesítmény mérésére (2-es és 3-as osztály)

(IEC 62053-23:2003)

EN 61268:1996

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.3.1.)

CENELEC

EN 62054-11:2004

Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. 11. rész: Elektronikus hangfrekvenciás vevők egyedi előírásai

(IEC 62054-11:2004)

EN 61037:1992 és módosításai

2.1. megjegyzés

2007.7.1.

CENELEC

EN 62054-21:2004

Váltakozó áramú villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. 21. rész: A kapcsolóórák egyedi előírásai

(IEC 62054-21:2004)

EN 61038:1992 és módosításai

2.1. megjegyzés

2007.7.1.

ETSI

EN 300 386 V1.2.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények

EN 300 386-2 V1.1.3

2007.8.31.

ETSI

EN 300 386 V1.3.1

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények

EN 300 386-2 V.1.1.3

2007.8.31.

ETSI

EN 300 386 V1.3.2

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények

EN 300 386-2 V.1.1.3

2007.8.31.

ETSI

EN 300 386 V1.3.3

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények

EN 300 386-2 V1.1.3

2007.8.31.

ETSI

EN 300 386-2 V1.1.3

Elektromágneses összeférhetőségi és rádióspektrumügyek (ERM). Távközlő-hálózati berendezések. Elektromágneses összeférhetőségi (EMC) követelmények. 2. rész: Termékcsaládszabvány

CEN

EN 617:2001

Folyamatos működésű anyagmozgató berendezések és rendszerek. Silókban, tartályokban, föld alatti tartályokban és töltőgaratokban tárolt ömlesztett anyagok berendezéseinek biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi követelményei

–

CEN

EN 618:2002

Folyamatos működésű anyagmozgató berendezések és rendszerek. Ömlesztett anyagok anyagmozgató berendezéseinek biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi követelményei a rögzítetten telepített hevederes szállítószalagok kivételével

–

CEN

EN 619:2002

Folyamatos működésű anyagmozgató berendezések és rendszerek. Egységrakományok mechanikai mozgatóberendezéseinek biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi követelményei

–

CEN

EN 620:2002

Folyamatos működésű anyagmozgató berendezések és rendszerek. Ömlesztett anyagok rögzítetten telepített hevederes szállítószalagainak biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi követelményei

–

CEN

EN 12015:1998

Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavarkibocsátás

–

CEN

EN 12015:2004

Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavarkibocsátás

EN 12015:1998

2006.6.30.

CEN

EN 12016:1998

Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavartűrés

–

CEN

EN 12016:2004

Elektromágneses összeférhetőség. Felvonók, mozgólépcsők és mozgójárdák termékcsaládszabványa. Zavartűrés

EN 12016:1998

2006.6.30.

CEN

EN 12895:2000

Ipari targoncák. Elektromágneses összeférhetőség

–

CEN

EN 13241-1:2003

Ipari, kereskedelmi és garázsajtók, kapuk. Termékszabvány. 1. rész: Nem tűz- és füstgátló termékek

–

CEN

EN 13309:2000

Építőipari gépek. Belső villamos ellátású gépek elektromágneses összeférhetősége

–

CEN

EN 14010:2003

Gépek biztonsága. Gépjárművek gépi működtetésű parkolóberendezése. A tervezés, a gyártás, a létesítés és az üzembe helyezés biztonsági és elektromágneses összeférhetőségi (EMC)-követelményei.

–

CEN

EN ISO 14982:1998

Mezőgazdasági és erdészeti gépek. Elektromágneses összeférhetőség. Vizsgálati módszerek és átvételi feltételek (ISO 14982:1998)

–

Általános megjegyzés: Ha a 3. oszlopban (hivatkozás a helyettesített szabványra) vonás található, akkor ez azt jelenti, hogy a hivatkozott szabvány az EMC vonatkozásában nem alkalmazható módosítás vagy a szabványsorozat egyedi része nélkül.

| 1. megjegyzés: | A megfelelőség feltételezésének megszűnési időpontja általában az európai szabványosítási szervezet által meghatározott visszavonási időpont („dow”), de ezen szabványok alkalmazóinak figyelemmel kell lenniük arra, hogy kivételes esetekben ez más is lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

A megfelelőség feltételezésének megszűnési időpontja általában az európai szabványosítási szervezet által meghatározott visszavonási időpont („dow”), de ezen szabványok alkalmazóinak figyelemmel kell lenniük arra, hogy kivételes esetekben ez más is lehet.

| 2.1. megjegyzés: | Az új (vagy módosított) szabvány alkalmazási területe ugyanaz, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez. |
| --- | --- |

2.1. megjegyzés:

Az új (vagy módosított) szabvány alkalmazási területe ugyanaz, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez.

| 2.2. megjegyzés: | Az új szabvány alkalmazási területe szélesebb, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez. |
| --- | --- |

2.2. megjegyzés:

Az új szabvány alkalmazási területe szélesebb, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez.

| 2.3. megjegyzés: | Az új szabvány alkalmazási területe szűkebb, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a (részben) helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez az olyan termékek esetében, amelyek az új szabvány alkalmazási területéhez tartoznak. Azokra a termékekre nézve azonban, amelyek továbbra is (a részben) helyettesített szabvány alkalmazási területéhez tartoznak, de nem tartoznak az új szabvány alkalmazási területéhez, az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezése nem változik. |
| --- | --- |

2.3. megjegyzés:

Az új szabvány alkalmazási területe szűkebb, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a (részben) helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez az olyan termékek esetében, amelyek az új szabvány alkalmazási területéhez tartoznak. Azokra a termékekre nézve azonban, amelyek továbbra is (a részben) helyettesített szabvány alkalmazási területéhez tartoznak, de nem tartoznak az új szabvány alkalmazási területéhez, az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezése nem változik.

| 3. megjegyzés: | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány az EN CCCCC:YYYY, ennek korábbi módosításai, ha voltak ilyenek, és az új, megadott módosítás. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ezért az EN CCCCC:YYYY-ból és annak korábbi módosításaiból áll, ha voltak ilyenek, de az új, megadott módosítás nélkül. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány az EN CCCCC:YYYY, ennek korábbi módosításai, ha voltak ilyenek, és az új, megadott módosítás. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ezért az EN CCCCC:YYYY-ból és annak korábbi módosításaiból áll, ha voltak ilyenek, de az új, megadott módosítás nélkül. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez.

Példa: Az EN 61037:1992-re az alábbiak vonatkoznak:

| CENELEC | EN 61037:1992
  Villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. Az elektronikus hangfrekvenciás vevők egyedi előírásai
  (IEC 61037:1990 (módosítva))
  [A hivatkozott szabvány az EN 61037:1992] | Nincs
  [Nincs helyettesített szabvány] | – |
| --- | --- | --- | --- |
| A1:1996 módosítás az EN 61037:1992-hez
  (IEC 61037:1990/A1:1996)
  [A hivatkozott szabvány az EN 61037:1997
  +A1:1996 az EN 61037:1992-hez] | 3. megjegyzés
  [A helyettesített szabvány az EN 61037:1992] | Az időpont lejárt
  (1996.12.1.) |
| A2:1998 módosítás az EN 61037:1992-hez
  (IEC 61037:1990/A2:1998)
  [A hivatkozott szabvány az EN 61037:1992
  +A1:1996 az EN 61037:1992-hez
  +A2:1998 az EN 61037:1992-hez] | 3. megjegyzés
  [A helyettesített szabvány az EN 61037:1992
  +A1:1996 az EN 61037:1992-hez] | Az időpont lejárt
  (2001.5.1.) |

CENELEC

EN 61037:1992

Villamos fogyasztásmérés. Tarifa- és terhelésszabályozás. Az elektronikus hangfrekvenciás vevők egyedi előírásai

(IEC 61037:1990 (módosítva))

[A hivatkozott szabvány az EN 61037:1992]

Nincs

[Nincs helyettesített szabvány]

–

A1:1996 módosítás az EN 61037:1992-hez

(IEC 61037:1990/A1:1996)

[A hivatkozott szabvány az EN 61037:1997

+A1:1996 az EN 61037:1992-hez]

3. megjegyzés

[A helyettesített szabvány az EN 61037:1992]

Az időpont lejárt

(1996.12.1.)

A2:1998 módosítás az EN 61037:1992-hez

(IEC 61037:1990/A2:1998)

[A hivatkozott szabvány az EN 61037:1992

+A1:1996 az EN 61037:1992-hez

+A2:1998 az EN 61037:1992-hez]

3. megjegyzés

[A helyettesített szabvány az EN 61037:1992

+A1:1996 az EN 61037:1992-hez]

Az időpont lejárt

(2001.5.1.)

| 6. megjegyzés: | Az EN 60947-1:1999 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez a szabványsorozat egy másik része nélkül. Az EN 60947-1:2004 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez a szabványsorozat egy másik része nélkül. |
| --- | --- |

6. megjegyzés:

Az EN 60947-1:1999 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez a szabványsorozat egy másik része nélkül. Az EN 60947-1:2004 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez a szabványsorozat egy másik része nélkül.

| 7. megjegyzés: | Az EN 60730-1:2000 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez a szabványsorozat egy másik része nélkül. |
| --- | --- |

7. megjegyzés:

Az EN 60730-1:2000 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez a szabványsorozat egy másik része nélkül.

| 8. megjegyzés: | A 89/336/EGK irányelvvel összefüggésben az EN 55012 alapján olyan járművek, hajók és belső égésű motorok által hajtott eszközök megfelelősége feltételezhető, amelyek kívül esnek a 95/54/EK, 97/24/EK, 2000/2/EK vagy 2004/104/EK irányelv alkalmazási területén. |
| --- | --- |

8. megjegyzés:

A 89/336/EGK irányelvvel összefüggésben az EN 55012 alapján olyan járművek, hajók és belső égésű motorok által hajtott eszközök megfelelősége feltételezhető, amelyek kívül esnek a 95/54/EK, 97/24/EK, 2000/2/EK vagy 2004/104/EK irányelv alkalmazási területén.

| 9. megjegyzés: | Az EN 62052-11:2003 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez az EN 62053 sorozat valamelyik része nélkül. |
| --- | --- |

9. megjegyzés:

Az EN 62052-11:2003 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez az EN 62053 sorozat valamelyik része nélkül.

| 11. megjegyzés: | Az EN 62052-21:2004 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez az EN 62054 sorozat valamelyik része nélkül. |
| --- | --- |

11. megjegyzés:

Az EN 62052-21:2004 nem szolgáltat alapot a megfelelőség feltételezéséhez az EN 62054 sorozat valamelyik része nélkül.

MEGJEGYZÉS:

Ez a jegyzék felvált minden, az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábban közzétett jegyzéket.

---

(1)

| — | CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/De Stassartstraat 36, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 550 08 11, fax: (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Brussels, tel.: (32-2) 519 68 71, fax: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.: (33) 492 94 42 12, fax: (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/48

---

A Bizottság közleménye az egyéni védőeszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. december 21-i 89/686/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(EGT vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

(2006/C 314/06)

| EszSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | Első közzététel HL | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 132:1998
  Légzésvédők. Fogalommeghatározások és piktogramok | 1999.6.4. | EN 132:1990 | Az időpont lejárt
  (1999.6.30.) |
| CEN | EN 133:2001
  Légzésvédők. Osztályozás | 2002.8.10. | EN 133:1990 | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 134:1998
  Légzésvédők. A szerkezeti elemek elnevezése | 1998.6.13. | EN 134:1990 | Az időpont lejárt
  (1998.7.31.) |
| CEN | EN 135:1998
  Légzésvédők. Szakkifejezések | 1999.6.4. | EN 135:1990 | Az időpont lejárt
  (1999.6.30.) |
| CEN | EN 136:1998
  Légzésvédők. Teljes álarcok. Követelmények, vizsgálatok, megjelölés | 1998.6.13. | EN 136:1989
  EN 136-10:1992 | Az időpont lejárt
  (1998.7.31.) |
| EN 136:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 137:1993
  Légzésvédők. Sűrített levegős készülékek. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 1993.12.23. | EN 137:1986 | Az időpont lejárt
  (1993.12.23.) |
| EN 137:1993/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 138:1994
  Légzésvédők. Friss levegős légzésvédő készülékek teljes álarccal, félálarccal vagy szájcsutorakészlettel. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 1994.12.16. | – | |
| CEN | EN 140:1998
  Légzésvédők. Félálarcok és negyedálarcok. Követelmények, vizsgálatok, megjelölés | 1998.11.6. | EN 140:1989 | Az időpont lejárt
  (1999.3.31.) |
| EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Légzésvédők. Szájcsutorakészletek. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2003.4.10. | EN 142:1989 | Az időpont lejárt
  (2003.4.10.) |
| CEN | EN 143:2000
  Légzésvédők. Részecskeszűrők. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2001.1.24. | EN 143:1990 | Az időpont lejárt
  (2001.1.24.) |
| EN 143:2000/A1:2006 | 2006.8.2. | 3. megjegyzés | Ennek a közzétételnek a napja |
| CEN | EN 144-1:2000
  Légzésvédők. Gázpalackszelepek. 1. rész: Menetes kialakítású betétes csatlakozók | 2001.1.24. | EN 144-1:1991 | Az időpont lejárt
  (2001.1.24.) |
| EN 144-1:2000/A1:2003 | 2004.2.21. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.10.31.) |
| EN 144-1:2000/A2:2005 | 2005.10.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.12.31.) |
| CEN | EN 144-2:1998
  Légzésvédők. Gázpalackszelepek. 2. rész: Kimeneti csatlakozások | 1999.6.4. | – | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Légzésvédők. Gázpalackszelepek. 3. rész: Kimeneti csatlakozások nitrox és oxigén búvárgázokhoz | 2004.2.21. | – | |
| CEN | EN 145:1997
  Légzésvédők. Hordozható, zárt rendszerű, sűrített oxigénes vagy sűrített oxigénes-nitrogénes típusú légzésvédő készülékek. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 1998.2.19. | EN 145:1988
  EN 145-2:1992 | Az időpont lejárt
  (1998.2.28.) |
| EN 145:1997/A1:2000 | 2001.1.24. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.24.) |
| CEN | EN 148-1:1999
  Légzésvédők. A légzéscsatlakozók menetei. 1. rész: Zsinórmenetes csatlakozás | 1999.6.4. | EN 148-1:1987 | Az időpont lejárt
  (1999.8.31.) |
| CEN | EN 148-2:1999
  Légzésvédők. A légzéscsatlakozók menetei. 2. rész: Középpontos menetcsatlakozás | 1999.6.4. | EN 148-2:1987 | Az időpont lejárt
  (1999.8.31.) |
| CEN | EN 148-3:1999
  Légzésvédők. A légzéscsatlakozók menetei. 3. rész: M 45×3-as csatlakozás | 1999.6.4. | EN 148-3:1992 | Az időpont lejárt
  (1999.8.31.) |
| CEN | EN 149:2001
  Légzésvédők. Részecskeszűrő félálarcok. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2001.12.21. | EN 149:1991 | Az időpont lejárt
  (2001.12.21.) |
| CEN | EN 165:2005
  Személyi szemvédő eszközök. Fogalommeghatározások | 2006.4.19. | EN 165:1995 | Az időpont lejárt
  ( 2006.5.31.) |
| CEN | EN 166:2001
  Személyi szemvédő eszközök. Követelmények | 2002.8.10. | EN 166:1995 | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 167:2001
  Személyi szemvédő eszközök. Optikai vizsgálati módszerek | 2002.8.10. | EN 167:1995 | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 168:2001
  Személyi szemvédő eszközök. Nem optikai vizsgálati módszerek | 2002.8.10. | EN 168:1995 | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 169:2002
  Személyi szemvédő eszközök. Szűrők hegesztéshez és rokon eljárásokhoz. Áteresztési követelmények és ajánlott használat | 2003.8.28. | EN 169:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 170:2002
  Személyi szemvédő eszközök. Ultraibolya-szűrők. Áteresztési követelmények és ajánlott felhasználás | 2003.8.28. | EN 170:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 171:2002
  Személyi szemvédő eszközök. Infravörösszűrők. Áteresztési követelmények és kiválasztási elvek | 2003.4.10. | EN 171:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.4.10.) |
| CEN | EN 172:1994
  Személyi szemvédő eszközök. Napfényszűrők ipari használatra | 1996.5.15. | – | |
| EN 172:1994/A1:2000 | 2000.7.4. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.10.31.) |
| EN 172:1994/A2:2001 | 2002.8.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.8.10.) |
| CEN | EN 174:2001
  Személyi szemvédő eszközök. Síszemüvegek lesiklóknak | 2001.12.21. | EN 174:1996 | Az időpont lejárt
  (2001.12.21.) |
| CEN | EN 175:1997
  Személyi védőeszközök. Szem- és arcvédő eszközök hegesztéshez és hasonló eljárásokhoz | 1998.2.19. | – | |
| CEN | EN 207:1998
  Személyi szemvédő eszközök. Lézersugárzás ellen védő szemvédők és szűrők | 1998.11.21. | EN 207:1993 | Az időpont lejárt
  (1999.3.31.) |
| EN 207:1998/A1:2002 | 2003.8.28. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 208:1998
  Személyi szemvédő eszközök. Szemvédők lézerberendezéseken és lézerrendszereken végzett munkákhoz (lézerkezelő-szemvédők) | 1998.11.21. | EN 208:1993 | Az időpont lejárt
  (1999.3.31.) |
| EN 208:1998/A1:2002 | 2003.8.28. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 250:2000
  Légzőkészülékek. Hordozható, nyitott rendszerű, sűrített levegős búvárkészülékek. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2000.6.8. | EN 250:1993 | Az időpont lejárt
  (2000.7.19.) |
| EN 250:2000/A1:2006 | Ez az első közzététel | 3. megjegyzés | Ennek a közzétételnek a napja |
| CEN | EN 269:1994
  Légzésvédők. Friss levegős légzésvédő készülékek motoros működtetésű fúvókával és beépített kámzsával. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 1994.12.16. | – | |
| CEN | EN 340:2003
  Védőruházat. Általános követelmények | 2005.10.6. | EN 340:1993 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 341:1992
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Ereszkedőeszközök | 1993.12.23. | – | |
| EN 341:1992/A1:1996 | 1998.11.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.11.6.) |
| EN 341:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 342:2004
  Védőruházat. Hideg ellen védő ruhaegyüttesek | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 343:2003
  Védőruházat. Védelem eső ellen | 2004.2.21. | – | |
| CEN | EN 348:1992
  Védőruházat. Vizsgálati módszer: az anyagok viselkedésének meghatározása megolvadt fém kismértékű kifröccsenésekor | 1993.12.23. | – | |
| EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Hallásvédők. Általános követelmények. 1. rész: Fültokok | 2003.8.28. | EN 352-1:1993 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 352-2:2002
  Hallásvédők. Általános követelmények. 2. rész: Füldugók | 2003.8.28. | EN 352-2:1993 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 352-3:2002
  Hallásvédők. Általános követelmények. 3. rész: Ipari védősisakra szerelt fültokok | 2003.8.28. | EN 352-3:1996 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 352-4:2001
  Hallásvédők. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 4. rész: Zajszinttől függő fültokok | 2002.8.10. | – | |
| EN 352-4:2001/A1:2005 | 2006.4.19. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.4.30.) |
| CEN | EN 352-5:2002
  Hallásvédők. Biztonsági követelmények és vizsgálat. 5. rész: Aktív zajcsökkentésű fültokok | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 352-6:2002
  Hallásvédők. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 6. rész: Fültokok villamos hangbemenettel | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Hallásvédők. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 7. rész: Szintfüggő csillapítású füldugók | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 353-1:2002
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. 1. rész: Merev rögzített vezetéken alkalmazott, vezérelt típusú lezuhanásgátlók | 2003.8.28. | EN 353-1:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 353-2:2002
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. 2. rész: Hajlékony rögzített vezetéken alkalmazott, vezérelt típusú lezuhanásgátlók | 2003.8.28. | EN 353-2:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 354:2002
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Rögzítőkötelek | 2003.8.28. | EN 354:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 355:2002
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Energiaelnyelők | 2003.8.28. | EN 355:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 358:1999
  Személyi védőeszközök munkahelyzetekhez és magasból való lezuhanás megelőzésére. Övek a munkahelyzet beállítására, fékezésre és rögzítésre | 2001.12.21. | EN 358:1992 | Az időpont lejárt
  (2001.12.21.) |
| CEN | EN 360:2002
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Visszahúzható típusú lezuhanásgátlók | 2003.8.28. | EN 360:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 361:2002
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Teljes testhevederzet | 2003.8.28. | EN 361:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 362:2004
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Csatlakozók | 2005.10.6. | EN 362:1992 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 363:2002
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Lezuhanásgátló rendszerek | 2003.8.28. | EN 363:1992 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 364:1992
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Vizsgálati módszerek | 1993.12.23. | – | |
| EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. A használatra, a karbantartásra, az időszakos vizsgálatra, a javításra, a megjelölésre és a csomagolásra vonatkozó általános követelmények | 2005.10.6. | EN 365:1992 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 367:1992
  Védőruházat. Hő és lángok elleni védelem. Vizsgálati módszer. A láng általi hőátadás meghatározása | 1993.12.23. | – | |
| EN 367:1992/AC:1992 | | | |
| CEN | EN 373:1993
  Védőruházat. Az anyagok megolvadt fém kifröccsenésével szembeni ellenállásának értékelése | 1993.12.23. | – | |
| CEN | EN 374-1:2003
  Védőkesztyűk vegyszerek és mikroorganizmusok ellen. 1. rész: Fogalommeghatározások és teljesítménykövetelmények | 2005.10.6. | EN 374-1:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 374-2:2003
  Védőkesztyűk vegyszerek és mikroorganizmusok ellen. 2. rész: A behatolási ellenállás meghatározása | 2005.10.6. | EN 374-2:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 374-3:2003
  Védőkesztyűk vegyszerek és mikroorganizmusok ellen. 3. rész: A vegyszerek átbocsátásával szembeni ellenállás meghatározása | 2005.10.6. | EN 374-3:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| EN 374-3:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 379:2003
  Személyi szemvédő eszközök. Önműködő hegesztőszűrők | 2005.10.6. | EN 379:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 381-1:1993
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 1. rész: Próbapad a láncfűrészvágással szembeni ellenállás vizsgálatához | 1993.12.23. | – | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 2. rész: Lábvédők vizsgálati módszerei | 1996.1.12. | – | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 3. rész: Lábbelik vizsgálati módszerei | 1996.10.10. | – | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 4. rész: Láncfűrészkezelők védőkesztyűinek vizsgálati módszerei | 2000.3.16. | – | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 5. rész: Lábvédők követelményei | 1996.1.12. | – | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 7. rész: Láncfűrészkezelők védőkesztyűinek vizsgálati követelményei | 2000.3.16. | – | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 8. rész: Láncfűrész elleni lábszárvédők vizsgálati módszerei | 1997.10.18. | – | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 9. rész: Láncfűrész elleni lábszárvédők követelményei | 1997.10.18. | – | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 10. rész: Felsőtestvédők vizsgálati módszere | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 11. rész: Felsőtestvédők követelményei | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 388:2003
  Védőkesztyűk mechanikai kockázatok ellen | 2005.10.6. | EN 388:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 393:1993
  Mentőmellények és egyéni úszássegítő eszközök. Úszássegítő eszközök. 50 N | 1994.12.16. | – | |
| EN 393:1993/A1:1998 | 1998.11.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.11.6.) |
| EN 393:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 395:1993
  Mentőmellények és egyéni úszássegítő eszközök. Mentőmellények. 100 N | 1994.12.16. | – | |
| EN 395:1993/A1:1998 | 1998.11.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.11.6.) |
| EN 395:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 396:1993
  Mentőmellények és egyéni úszássegítő eszközök. Mentőmellények. 150 N | 1994.12.16. | – | |
| EN 396:1993/A1:1998 | 1998.11.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.11.6.) |
| EN 396:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 397:1995
  Ipari védősisakok | 1996.1.12. | – | |
| EN 397:1995/A1:2000 | 2001.1.24. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.1.24.) |
| CEN | EN 399:1993
  Mentőmellények és egyéni úszássegítő eszközök. Mentőmellények. 275 N | 1994.12.16. | – | |
| EN 399:1993/A1:1998 | 1998.11.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.11.6.) |
| EN 399:1993/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 402:2003
  Légzésvédők. Tüdőautomata vezérlésű, hordozható, nyitott rendszerű, sűrített levegős légzésvédő készülékek meneküléshez, teljes álarccal vagy szájcsutorakészlettel. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2004.2.21. | EN 402:1993 | Az időpont lejárt
  (2004.2.21.) |
| CEN | EN 403:2004
  Menekülő légzésvédő készülékek. Kámzsás, szűrős önmentő készülékek tűzből való menekülésre. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2005.10.6. | EN 403:1993 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 404:2005
  Menekülő légzésvédő készülékek. Szájcsutorás, szűrős, önmentő készülékek szénmonoxidból való menekülésre | 2005.10.6. | EN 404:1993 | Az időpont lejárt
  (2005.12.2.) |
| CEN | EN 405:2001
  Légzésvédők. Szelepes, szűrő félálarcok gázok vagy gázok és részecskék elleni védelemre. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2002.8.10. | EN 405:1992 | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 407:2004
  Termikus kockázatok (hő és/vagy tűz) ellen védő kesztyűk | 2005.10.6. | EN 407:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 420:2003
  Védőkesztyűk. Általános követelmények és vizsgálati módszerek
  4. megjegyzés | 2005.12.2. | EN 420:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.12.2.) |
| CEN | EN 421:1994
  Védőkesztyűk ionizáló sugárzás és radioaktív szennyeződés ellen | 1994.12.16. | – | |
| CEN | EN 443:1997
  Tűzoltósisakok | 1998.2.19. | – | |
| CEN | EN 458:2004
  Hallásvédők. Ajánlások a kiválasztáshoz, a használathoz, a gondozáshoz és a karbantartáshoz. Útmutató dokumentum | 2005.10.6. | EN 458:1993 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 463:1994
  Védőruházat folyékony vegyszerek ellen. Vizsgálati módszer: folyadéksugár behatolásával szembeni ellenállás meghatározása (Sugárteszt) | 1994.12.16. | – | |
| CEN | EN 464:1994
  A folyékony és a gáznemű vegyszerek – beleértve az aeroszolokat és a szilárd részecskéket – ellen védő ruházat. Vizsgálati módszer: a gázzáró öltözetek tömörségének meghatározása (belső nyomásos vizsgálat) | 1994.12.16. | – | |
| CEN | EN 468:1994
  Védőruházat folyékony vegyszerek ellen. Vizsgálati módszer: permet behatolásával szembeni ellenállás meghatározása (Permetteszt) | 1994.12.16. | – | |
| CEN | EN 469:2005
  Tűzoltók védőruházatok. A tűzoltás védőruházatának teljesítménykövetelményei | 2006.4.19. | EN 469:1995 | Az időpont lejárt
  (2006.6.30.) |
| EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 470-1:1995
  Hegesztéshez és hasonló műveletekhez használatos védőruházat. 1. rész: Általános követelmények | 1996.1.12. | – | |
| EN 470-1:1995/A1:1998 | 1998.6.13. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.8.31.) |
| CEN | EN 471:2003
  Jó láthatóságot biztosító védőruházat szakmai használathoz. Vizsgálati módszerek és követelmények | 2005.10.6. | EN 471:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 510:1993
  Mozgó gépalkatrészek környezetében használandó védőruhák követelményei | 1994.12.16. | – | |
| CEN | EN 511:2006
  Védõkesztyűk hideg ellen | Ez az első közzététel | EN 511:1994 | Ennek a közzétételnek a napja |
| CEN | EN 530:1994
  Védőruházati anyagok kopásállósága. Vizsgálati módszerek | 1995.8.30. | – | |
| EN 530:1994/AC:1995 | | | |
| CEN | EN 531:1995
  Védőruházat hő hatásának kitett ipari munkások részére (kivéve a tűzoltók és a hegesztők ruházatát) | 1998.11.6. | – | |
| EN 531:1995/A1:1998 | 1999.6.4. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.6.4.) |
| CEN | EN 533:1997
  Védőruházat. Hő és láng elleni védelem. Korlátozott lángterjedésű anyagok és anyag-összeállítások | 1997.6.14. | – | |
| CEN | EN 564:1997
  Hegymászó felszerelések. Segédkötél. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 565:1997
  Hegymászó felszerelések. Heveder. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 566:1997
  Hegymászó felszerelések. Kötél- és hevedergyűrűk. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 567:1997
  Hegymászó felszerelések. Mászógép. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 568:1997
  Hegymászó felszerelések. Jégbiztosítók. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 1997.6.14. | – | |
| CEN | EN 569:1997
  Hegymászó felszerelések. Szögek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 659:2003
  Védőkesztyűk tűzoltók részére | 2004.2.21. | EN 659:1996 | Az időpont lejárt
  (2004.2.21.) |
| CEN | EN 702:1994
  Védőruházat. Hő és láng elleni védelem. Vizsgálati módszer: a kontakthő átbocsátásának meghatározása a védőruházaton vagy annak anyagain | 1996.1.12. | – | |
| CEN | EN 795:1996
  Magasból való lezuhanás elleni védelem. Kikötőeszközök. Követelmények és vizsgálatok | 2000.2.12. | – | |
| Figyelmeztetés: Ez a közzététel nem érinti a 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 (az A1 osztály tekintetében), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (az A, C és D osztály tekintetében) bekezdésekben, az A. mellékletben (A.2., A.3., A.5. és A.6. bekezdés), a B. mellékletben és a ZA. mellékletben (az A, C és D osztály tekintetében) említett A (szerkezeti rögzítők), C (vízszintes dinamikus kötéllel ellátott rögzítő eszközök) és D (vízszintes merev rőgzítő sínként működő rögzítő eszközök) osztályokban leírt felszereléseket, amelyek tekintetében nem vélelmezhető a 89/686/EGK irányelv rendelkezéseinek való megfelelés. |
| | EN 795:1996/A1:2000 | 2001.1.24. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.4.30.) |
| CEN | EN 812:1997
  Ütés elleni fejvédő ipari célra | 1998.2.19. | – | |
| EN 812:1997/A1:2001 | 2002.8.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 813:1997
  Személyi védőeszközök magasból való lezuhanás megelőzésére. Beülőhevederzet | 1997.6.14. | – | |
| CEN | EN 863:1995
  Védőruházat. Mechanikai tulajdonságok. Vizsgálati módszer: átlyukasztási ellenállás | 1996.5.15. | – | |
| CEN | EN 892:2004
  Hegymászó felszerelések. Dinamikus hegymászó kötelek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2005.10.6. | EN 892:1996 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 893:1999
  Hegymászó felszerelések. Mászóvas. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 943-1:2002
  A folyékony és a gáznemű vegyszerek – beleértve az aeroszolokat és a szilárd részecskéket – ellen védő ruházat. 1. rész: Vegyszerek ellen védő, szellőztetett és nem szellőztetett, „gáztömör” (1. típusú) és „nem gáztömör” (2. típusú) öltözetek teljesítmény | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 943-2:2002
  A folyékony és a gáznemű vegyszerek – beleértve az aeroszolokat és a szilárd részecskéket – ellen védő ruházat. 2. rész: A mentőcsapatok (ET) vegyszerek ellen védő, „gáztömör” (1. típusú) öltözeteinek teljesítménykövetelményei | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 958:1996
  Hegymászó felszerelések. Energiaelnyelő rendszerek drótköteles (ún. „via ferrata”) mászóutakban való használatra. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 1997.6.14. | – | |
| CEN | EN 960:1994
  Fejformák védősisakok vizsgálatához | 1996.5.15. | – | |
| EN 960:1994/A1:1998 | 1998.11.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.11.6.) |
| CEN | EN 960:2006
  Fejformák védősisakok vizsgálatához | Ez az első közzététe | EN 960:1994 | 2006.12.31. |
| CEN | EN 966:1996
  Sisakok légi sportoláshoz | 1996.10.10. | – | |
| EN 966:1996/A1:2000 | 2000.7.4. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.9.30.) |
| EN 966:1996/A2:2006 | Ez az első közzététe | 3. megjegyzés | Ennek a közzétételnek a napja |
| CEN | EN 1073-1:1998
  Védőruházat radioaktív szennyeződés ellen. 1. rész: Szemcsés radioaktív szennyeződés elleni, szellőztetett védőruházat követelményei és vizsgálati módszerei | 1998.11.6. | – | |
| CEN | EN 1073-2:2002
  Védőruházat radioaktív szennyeződés ellen. 2. rész: Szemcsés radioaktív szennyeződés elleni, nem szellőztetett védőruházat követelményei és vizsgálati módszerei | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 1077:1996
  Fejvédők alpesi sífutók részére | 1996.10.10. | – | |
| CEN | EN 1078:1997
  Fejvédők kerékpárosok, gördeszka és görkorcsolya használói részére | 1997.6.14. | – | |
| EN 1078:1997/A1:2005 | 2006.4.19. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.6.30.) |
| CEN | EN 1080:1997
  Ütés elleni védősisakok fiatal gyerekek részére | 1997.6.14. | – | |
| EN 1080:1997/A1:2002 | 2003.8.28. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| EN 1080:1997/A2:2005 | 2006.4.19. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.6.30.) |
| CEN | EN 1082-1:1996
  Védőruházat. Kézi kések vágásai és szúrásai ellen védő kesztyűk és karvédők. 1. rész: Páncélsodrony kesztyűk és karvédők | 1997.6.14. | – | |
| CEN | EN 1082-2:2000
  Védőruházat. Kézi kések vágásai és szúrásai ellen védő kesztyűk és karvédők. 2. rész: Páncélsodronytól eltérő anyagból készült kesztyűk és karvédők | 2001.12.21. | – | |
| CEN | EN 1082-3:2000
  Védőruházat. Kézi kések vágásai és szúrásai ellen védő kesztyűk és karvédők. 3. rész: Ejtve végzett átvágásvizsgálat kelméhez, készbőrhöz és más anyagokhoz | 2001.12.21. | – | |
| CEN | EN 1095:1998
  Fedélzeti biztonsági hevederzet és biztonsági kötél kedvtelési célú vízi járműveken. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 1998.11.6. | – | |
| CEN | EN 1146:2005
  Légzésvédők. Sűrített levegős, nyitott rendszerű légzésvédő készülék kámzsával, meneküléshez. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2006.4.19. | EN 1146:1997 | Az időpont lejárt
  (2006.4.30.) |
| CEN | EN 1149-1:1995
  Védőruházat. Elektrosztatikus tulajdonságok. 1. rész: Fajlagos felületi ellenállás (Vizsgálati módszerek és követelmények) | 1996.10.10. | – | |
| CEN | EN 1149-1:2006
  Védőruházat. Elektrosztatikus tulajdonságok. 1. rész: A fajlagos felületi ellenállás mérési módszere | Ez az első közzététe | EN 1149-1:1995 | 2006.12.31. |
| CEN | EN 1149-2:1997
  Védőruházat. Elektrosztatikus tulajdonságok. 2. rész: Az anyagon keresztüli villamos ellenállás (átmeneti ellenállás) mérésének vizsgálati módszere | 1998.2.19. | – | |
| CEN | EN 1149-3:2004
  Védőruházat. Elektrosztatikus tulajdonságok. 3. rész: A töltéscsillapodás mérésének vizsgálati módszerei | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 1150:1999
  Védőruházat. Jó láthatóságot biztosító ruházat nem szakmai használatra. Vizsgálati módszerek és követelmények | 1999.6.4. | – | |
| CEN | EN 1384:1996
  Fejvédők lovas sportolók részére | 1997.6.14. | – | |
| EN 1384:1996/A1:2001 | 2002.8.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 1385:1997
  Fejvédők vízi sportolók részére | 1998.6.13. | – | |
| EN 1385:1997/A1:2005 | 2005.10.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 1486:1996
  Védőruházat tűzoltók részére. Különleges tűzoltáshoz használt hővisszaverő ruházat követelményei és vizsgálati módszerei | 1996.12.3. | – | |
| CEN | EN 1621-1:1997
  Motorkerékpárosok védőruházata mechanikai ütközés ellen. 1. rész: Ütközésvédők követelményei és vizsgálati módszerei | 1998.6.13. | – | |
| CEN | EN 1621-2:2003
  Motorkerékpárosok védőruházata mechanikai ütközés ellen. 2. rész: Motorkerékpárosok hátvédői. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 1731:1997
  Szem- és arcvédő eszközök fémhuzalból vagy műanyag szövetből ipari és nem ipari célú alkalmazásra, mechanikai veszélyek és/vagy hőhatás ellen | 1997.6.14. | – | |
| EN 1731:1997/A1:1997 | 1998.6.13. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.6.30.) |
| CEN | EN 1809:1997
  Merülési tartozékok. Felfújható kiegyenlítőmellény. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek | 1998.6.13. | – | |
| CEN | EN 1827:1999
  Légzésvédők. Belégzőszelep nélküli és leszerelhető szűrős félálarcok gázok vagy gázok és részecskék, vagy csak részecskék elleni védelemre. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2001.2.24. | – | |
| CEN | EN 1836:2005
  Személyi szemvédelem. Napszemüvegek, általános használatú napfényszűrők és szűrők a nap közvetlen megfigyelésére | 2005.12.2. | EN 1836:1997 | Az időpont lejárt
  (2006.3.31.) |
| EN 1836:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 1868:1997
  Személyi védőeszközök magasból való lezuhanás megelőzésére. Egyenértékű szakkifejezések listája | 1997.10.18. | – | |
| CEN | EN 1891:1998
  Személyi védőeszközök magasból való lezuhanás megelőzésére. Kis nyúlású védőköpennyel ellátott kötél | 1998.11.6. | – | |
| CEN | EN 1938:1998
  Személyi szemvédő eszközök. Védőszemüvegek motorkerékpárosok és mopedvezetők részére | 1999.6.4. | – | |
| CEN | EN ISO 4869-2:1995
  Akusztika. Hallásvédők. 2. rész: Hallásvédők viselésekor az effektív A-hangnyomásszint becslése (ISO 4869-2:1994) | 1996.5.15. | – | |
| CEN | EN ISO 4869-4:2000
  Akusztika. Hallásvédők. 4. rész: Az effektív hangnyomásszint mérése szintfüggő, hanghelyreállító fülvédőknél (ISO/TR 4869-4:1998) | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN ISO 6529:2001
  Védőruházat. Védelem vegyszerek ellen. A védőruházati anyagok folyadékok és gázok átbocsátásával szembeni ellenállásának meghatározása (ISO 6529:2001) | 2005.10.6. | EN 369:1993 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN ISO 6530:2005
  Védőruházat. Védelem folyékony vegyszerek ellen. Az anyagok folyadékbehatolással szembeni ellenállásának vizsgálati módszere (ISO 6530:2005) | 2005.10.6. | EN 368:1992 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN ISO 6942:2002
  Védőruházat. Hő és tűz elleni védelem. Vizsgálati módszer: sugárzó hőforrásnak kitett anyagok és anyag-összeállítások értékelése (ISO 6942:2002) | 2003.8.28. | EN 366:1993 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN ISO 10256:2003
  Fej- és arcvédők jégkorongozók részére (ISO 10256:2003) | 2005.10.6. | EN 967:1996 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN ISO 10819:1996
  Mechanikai rezgés és lökés. Kéz-kar rezgés. A rezgésátvitel mérési és értékelési módszere a kesztyű tenyérrészénél (ISO 10819:1996) | 1996.12.3. | – | |
| CEN | EN 12083:1998
  Légzésvédők. Szűrő légzőtömlővel (nem légzéscsatlakozóra rögzített szűrővel). Részecskeszűrők, gázszűrők és kombinált szűrők. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2000.7.4. | – | |
| EN 12083:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12270:1998
  Hegymászó felszerelések. Ékek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2000.3.16. | – | |
| CEN | EN 12275:1998
  Hegymászó felszerelések. Karabinerek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2000.3.16. | – | |
| CEN | EN 12276:1998
  Hegymászó felszerelések. Állítható ékek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2001.2.24. | – | |
| EN 12276:1998/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12277:1998
  Hegymászó felszerelések. Bekötőeszközök. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 1998.11.6. | – | |
| CEN | EN 12278:1998
  Hegymászó felszerelések. Kötélcsigák. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 1998.11.6. | – | |
| CEN | EN ISO 12402-2:2006
  Egyéni lebegtető eszközök. 2. rész: Mentőmellények, 275-ös teljesítményszint. Biztonsági követelmények (ISO 12402-2:2006) | Ez az első közzététel | EN 399:1993 | 2007.3.31. |
| CEN | EN ISO 12402-3:2006
  Egyéni lebegtető eszközök. 3. rész: Mentőmellények, 150-es teljesítményszint. Biztonsági követelmények (ISO 12402-3:2006) | Ez az első közzététel | EN 396:1993 | 2007.3.31. |
| CEN | EN ISO 12402-4:2006
  Egyéni lebegtető eszközök. 4. rész: Mentőmellények, 100-as teljesímtényszint. Biztonsági követelmények (ISO 12402-4:2006) | Ez az első közzététel | EN 395:1993 | 2007.3.31. |
| CEN | EN ISO 12402-5:2006
  Egyéni lebegtető eszközök. 5. rész: Úszássegítő eszközök (50-es szint). Biztonsági követelmények (ISO 12402-5:2006) | Ez az első közzététel | EN 393:1993 | 2007.3.31. |
| CEN | EN ISO 12402-6:2006
  Személyi lebegtető eszközök. 6. rész: Különleges célú mentőmellények és úszássegítő eszközök. Biztonsági követelmények és kiegészítő vizsgálati módszerek (ISO 12402-6:2006) | Ez az első közzététel | – | |
| CEN | EN ISO 12402-8:2006
  Egyéni lebegtető eszközök. 8. rész: Kiegészítők. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 12402-8:2006) | 2006.8.2. | EN 394:1993 | Az időpont lejárt
  (2006.8.31.) |
| CEN | EN ISO 12402-9:2006
  Egyéni lebegtető eszközök. 9. rész: Vizsgálati módszerek (ISO 12402-9:2006) | Ez az első közzététel | – | |
| CEN | EN ISO 12402-10:2006
  Személyi lebegtető eszközök. 10. rész: A személyi lebegtető eszközök és más hasonló eszközök kiválasztása és alkalmazása (ISO 12402-10:2006) | 2006.8.2. | – | |
| CEN | EN 12477:2001
  Hegesztők védőkesztyűi | 2002.8.10. | – | |
| EN 12477:2001/A1:2005 | 2005.10.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.12.31.) |
| CEN | EN 12492:2000
  Hegymászó felszerelések. Hegymászósisak. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek | 2001.12.21. | – | |
| EN 12492:2000/A1:2002 | 2003.8.28. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 12568:1998
  Lábfej- és lábszárvédők. Az orrmerevítők és a behatolással szemben ellenálló fémbetétek követelményei és vizsgálati módszerei | 1998.11.6. | – | |
| CEN | EN 12628:1999
  Merülési tartozékok. Kombinált felfújható és menekülési eszközök. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek | 2000.7.4. | – | |
| EN 12628:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN 12841:2006
  Személyi zuhanásgátló eszköz. Hozzáférési kötélrendszerek. Kötélbeállító készülékek | Ez az első közzététel | – | |
| CEN | EN 12941:1998
  Légzésvédők. Rásegítéses, szűrési típusú légzésvédő készülék sisakkal vagy kámzsával. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 1999.6.4. | EN 146:1991 | Az időpont lejárt
  (1999.6.4.) |
| EN 12941:1998/A1:2003 | 2005.10.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 12942:1998
  Légzésvédők. Rásegítéses, szűrési típusú légzésvédő készülék teljes, fél- vagy negyedálarccal. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 1999.6.4. | EN 147:1991 | Az időpont lejárt
  (1999.6.4.) |
| EN 12942:1998/A1:2002 | 2003.8.28. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 13034:2005
  Védőruházat folyékony vegyszerek ellen. Teljesítménykövetelmények a folyékony vegyszerek ellen korlátozott védőteljesítményt nyújtó vegyszerek ellen védő ruházathoz (6. típusú és PB [6] típusú eszköz) | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 13061:2001
  Védőruházat. Labdarúgó játékosok sípcsontvédői. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 13087-1:2000
  Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 1. rész: Vizsgálati körülmények és kondicionálás | 2002.8.10. | – | |
| EN 13087-1:2000/A1:2001 | 2002.8.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 13087-2:2000
  Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 2. rész: Ütéscsillapítás | 2002.8.10. | – | |
| EN 13087-2:2000/A1:2001 | 2002.8.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 13087-3:2000
  Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 3. rész: Áthatolás-ellenállás | 2002.8.10. | – | |
| EN 13087-3:2000/A1:2001 | 2002.8.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 13087-4:2000
  Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 4. rész: A rögzítő rendszer hatékonysága | 2001.12.21. | – | |
| CEN | EN 13087-5:2000
  Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 5. rész: A rögzítő rendszer szilárdsága | 2001.2.24. | – | |
| CEN | EN 13087-6:2000
  Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 6. rész: Látótér | 2002.8.10. | – | |
| EN 13087-6:2000/A1:2001 | 2002.8.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 13087-7:2000
  Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 7. rész: Gyúlékonysági ellenállás | 2002.8.10. | – | |
| EN 13087-7:2000/A1:2001 | 2002.8.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.8.10.) |
| CEN | EN 13087-8:2000
  Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 8. rész: Villamos tulajdonságok | 2001.12.21. | – | |
| EN 13087-8:2000/A1:2005 | 2005.10.6. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 13087-10:2000
  Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 10. rész: Sugárzóhő elleni ellenállás | 2001.12.21. | – | |
| CEN | EN 13138-1:2003
  Felszínen tartó segédeszközök úszástanításhoz. 1. rész: Felszínen tartó, testen viselt segédeszközök biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 13158:2000
  Védőruházat. Védőkabátok, test- és vállvédők lovasok részére. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2001.2.24. | – | |
| CEN | EN 13178:2000
  Személyi szemvédő eszközök. Szemvédő eszközök motoros szánok használói részére | 2001.12.21. | – | |
| CEN | EN 13274-1:2001
  Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 1. rész: Az alászívás és a teljes alászívás meghatározása | 2001.12.21. | – | |
| CEN | EN 13274-2:2001
  Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 2. rész: Gyakorlati teljesítményvizsgálatok | 2001.12.21. | – | |
| CEN | EN 13274-3:2001
  Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 3. rész: A légzési ellenállás meghatározása | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 13274-4:2001
  Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 4. rész: Gyúlékonysági vizsgálatok | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 13274-5:2001
  Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 5. rész: Klímafeltételek | 2001.12.21. | – | |
| CEN | EN 13274-6:2001
  Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 6. rész: A belégzési levegő szén-dioxid-tartalmának meghatározása | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 13274-7:2002
  Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 7. rész: A részecskeszűrők áthatolásának meghatározása
  5.megjegyzés | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13274-8:2002
  Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 8. rész: A dolomitpor-telítődés meghatározása | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13277-1:2000
  Védőeszköz küzdősportokhoz. 1. rész: Általános követelmények és vizsgálati módszerek | 2001.2.24. | – | |
| CEN | EN 13277-2:2000
  Védőeszköz küzdősportokhoz. 2. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek lábfejvédőkhöz, sípcsontvédőkhöz és alsókarvédőkhöz | 2001.2.24. | – | |
| CEN | EN 13277-3:2000
  Védőeszköz küzdősportokhoz. 3. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek törzsvédőkhöz | 2001.2.24. | – | |
| CEN | EN 13277-4:2001
  Védőeszköz kűzdősportokhoz. 4. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek fejvédőkhöz | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 13277-5:2002
  Védőeszköz küzdősportokhoz. 5. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek nemiszerv-védőkhöz és altestvédőkhöz | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 13277-6:2003
  Védőeszköz küzdősportokhoz. 6. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek női mellvédőkhöz | 2004.2.21. | – | |
| CEN | EN 13287:2004
  Személyi védőeszköz. Lábbeli. A csúszási ellenállás vizsgálati módszere | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 13356:2001
  Nem szakmai használatú, láthatóságot biztosító kiegészítők. Vizsgálati módszerek és követelmények | 2001.12.21. | – | |
| CEN | EN 13484:2001
  Védősisakok szánkót használók részére | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 13546:2002
  Védőruházat. Kéz-, kar-, mellkas-, altest-, láb-, lábfej- és nemiszerv-védők gyeplabdakapusoknak és sípcsontvédők gyeplabdajátékosoknak. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13567:2002
  Védőruházat. Kéz-, kar-, mellkas-, altest-, láb-, nemiszerv- és arcvédők vívóknak. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13594:2002
  Védőkesztyűk hivatásos motorkerékpárosoknak. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13595-1:2002
  Védőruházat hivatásos motorkerékpárosoknak. Kabátok, nadrágok és egy- vagy többrészes ruhák. 1. rész: Általános követelmények | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13595-2:2002
  Védőruházat hivatásos motorkerékpárosoknak. Kabátok, nadrágok és egy- vagy többrészes ruhák. 2. rész: Ütközési súrlódással szembeni ellenállás meghatározása | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13595-3:2002
  Védőruházat hivatásos motorkerékpárosoknak. Kabátok, nadrágok és egy- vagy többrészes ruhák. 3. rész: A repesztőszilárdság meghatározásának vizsgálati módszere | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13595-4:2002
  Védőruházat hivatásos motorkerékpárosoknak. Kabátok, nadrágok és egy- vagy többrészes ruhák. 4. rész: Az ejtveátvágási ellenállás meghatározásának vizsgálati módszere | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13634:2002
  Védőlábbeli hivatásos motorkerékpárosok részére. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13781:2001
  Védősisakok motoros szánok és bobok vezetői és utasai részére | 2002.8.10. | – | |
| CEN | EN 13794:2002
  Légzésvédők. Hordozható, zárt rendszerű menekülőkészülék. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2003.8.28. | EN 1061:1996
  EN 400:1993
  EN 401:1993 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 13819-1:2002
  Hallásvédők. Vizsgálatok. 1. rész: Fizikai vizsgálati módszerek | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13819-2:2002
  Hallásvédők. Vizsgálatok. 2. rész: Akusztikai vizsgálati módszerek | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN 13832-1:2006
  Vegyszerek ellen védő lábbeli. 1. rész: Terminológia és vizsgálati módszerek | Ez az első közzététel | – | |
| CEN | EN 13832-2:2006
  Vegyszerek ellen védő lábbeli. 2. rész: Vegyszerekkel szemben laboratóriumi feltételek mellett ellenálló lábbeli követelményei | Ez az első közzététel | – | |
| CEN | EN 13832-3:2006
  Vegyszerek ellen védő lábbeli. 3. rész: Vegyszerekkel szemben laboratóriumi feltételek mellett nagymértékben ellenálló lábbeli követelményei | Ez az első közzététel | – | |
| CEN | EN 13911:2004
  Védőruházat tűzoltók részére. A tűzoltók kámzsáinak követelményei és vizsgálati módszerei | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 13949:2003
  Légzőkészülékek. Hordozható, nyitott rendszerű búvárkészülék sűrített nitroxszal és oxigénnel való használatra. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2004.2.21. | – | |
| CEN | EN ISO 13982-1:2004
  Szilárd részecskék ellen használt védőruházat. 1. rész: A levegőben lebegő szilárd részecskék ellen az egész testet védő, vegyszerek elleni védőruházat (5. típusú ruházat) teljesítménykövetelményei (ISO 13982-1:2004) | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN ISO 13982-2:2004
  Szilárd részecskék ellen használt védőruházat. 2. rész: A finomrészecske-aeroszolok ruhákba való beszivárgásának meghatározási módszere (ISO 13982-2:2004) | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN ISO 13995:2000
  Védőruházat. Mechanikai jellemzők. Vizsgálati módszer az anyagok átlyukasztással és dinamikus továbbszakítással szembeni ellenállásának meghatározására (ISO 13995:2000) | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN ISO 13997:1999
  Védőruházat. Mechanikai jellemzők. Éles tárgyakkal való vágással szembeni ellenállás meghatározása (ISO 13997:1999) | 2000.7.4. | – | |
| EN ISO 13997:1999/AC:2000 | | | |
| CEN | EN ISO 13998:2003
  Védőruházat. Kézi kések vágásai és szúrásai ellen védő kötények, nadrágok és mellények (ISO 13998:2003) | 2003.8.28. | EN 412:1993 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN 14021:2003
  Kő elleni pajzsok terepmotorozáshoz, amelyek alkalmasak a motoros védelmére a kövek és törmelékek ellen. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14052:2005
  Nagyteljesítményű ipari védősisakok | 2006.4.19. | – | |
| CEN | EN 14058:2004
  Védőruházat. Hideg környezet ellen védő ruhadarabok | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14120:2003
  Védőruházat. Csukló-, tenyér-, térd- és könyökvédők görkorcsolya-sporteszközök használói részre. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2004.2.21. | – | |
| CEN | EN 14126:2003
  Védőruházat. Fertőző szerek ellen védő ruházat teljesítménykövetelményei és vizsgálati módszerei | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14143:2003
  Légzőkészülékek. Hordozható, regenerációs búvárkészülékek | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14225-1:2005
  Búvárruhák. 1. rész: Nedves ruhák. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14225-2:2005
  Búvárruhák. 2. rész: Száraz ruhák. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14225-3:2005
  Búvárruhák. 3. rész: Aktívan melegített vagy hűtött ruhák (rendszerek). Követelmények és vizsgálati módszerek | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14225-4:2005
  Búvárruhák. 4. rész: Egy atmoszférás ruhák (ADS). Emberi tényező követelmények és vizsgálati módszerek | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14325:2004
  Védőruházat vegyszerek ellen. Vizsgálati módszerek és a vegyszerek ellen védő ruházati anyagok, a varratok, az oldható és nem oldható kapcsolatok teljesítményosztályba sorolása | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14328:2005
  Védőruházat. Motoros kések vágásai ellen védő kesztyűk és karvédők. Követelmények és vizsgálati módszerek | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14360:2004
  Védőruházat eső ellen. Kész ruhadarabok vizsgálati módszere. Nagy energiájú esőcseppek hatása | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14387:2004
  Légzésvédők. Gázszűrő betét(ek) és kombinált szűrő(k). Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2005.10.6. | EN 141:2000
  EN 371:1992
  EN 372:1992 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 14404:2004
  Személyi védőeszköz. Térdvédők térdelő helyzetben végzett munkához | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14435:2004
  Légzésvédők. Nyomólevegős, nyitott rendszerű légzésvédő készülék félálarccal, csak túlnyomással való használatra. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14458:2004
  Személyi szemvédő eszközök. Tűzoltó-, mentő- és vészhelyzeti szolgálatok által tűzoltó- és nagy teljesítményű ipari védősisakokkal együtt használt arcvédők és álarcok | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN ISO 14460:1999
  Védőruházat autóversenyzők részére. Hő és láng elleni védelem. Teljesítmény-követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 14460:1999) | 2000.3.16. | – | |
| EN ISO 14460:1999/A1:2002 | 2002.8.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.9.30.) |
| EN ISO 14460:1999/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 14529:2005
  Légzésvédők. Túlnyomásos tüdőautomata befogadására tervezett, sűrített levegős, nyitott rendszerű légzésvédő készülék félálarccal, csak menekülési célra | 2006.4.19. | – | |
| CEN | EN 14572:2005
  Nagyteljesítményű védősisakok lovagláshoz | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN 14593-1:2005
  Légzésvédők. Nyomólevegős légzésvédő készülék tüdőautomatával. 1. rész: Készülék teljes álarccal. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2005.10.6. | EN 139:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.12.2.) |
| CEN | EN 14593-2:2005/AC:2005
  Légzésvédők. Nyomólevegős légzésvédő készülék tüdőautomatával. 2. rész: Készülék túlnyomásos félálarccal. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2005.10.6. | EN 139:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.12.2.) |
| EN 14593-2:2005 | | | |
| CEN | EN 14594:2005
  Légzésvédők. Állandó adagolású nyomólevegős légzésvédő készülék. Követelmények, vizsgálat, megjelölés | 2005.10.6. | EN 271:1995
  EN 12419:1999
  EN 139:1994
  EN 1835:1999
  EN 270:1994 | Az időpont lejárt
  (2005.12.2.) |
| EN 14594:2005/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 14605:2005
  Védőruházat folyékony vegyszerek ellen. Teljesítménykövetelmények folyadékzáró (3. típus) vagy permetzáró (4. típus) kapcsolatokkal rendelkező ruházathoz, beleértve csak a testrészek védelmét ellátó darabokat (PB [3] és PB [4] típusok) | 2005.10.6. | EN 467:1995
  EN 466:1995
  EN 465:1995 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 14786:2006
  Védőruházat. A permetizált folyékony vegyszerek, emulziók és diszperziók behatolásával szembeni ellenállás meghatározása. Porlasztós vizsgálat | Ez az első közzététel | – | |
| CEN | EN ISO 14877:2002
  Védőruházat szemcsés csiszolóanyagokat használó szemcseszórási műveletekhez (ISO 14877:2002) | 2003.8.28. | – | |
| CEN | EN ISO 15025:2002
  Védőruházat. Hő és láng elleni védelem. A korlátozott lángterjedés vizsgálati módszere (ISO 15025:2000) | 2003.8.28. | EN 532:1994 | Az időpont lejárt
  (2003.8.28.) |
| CEN | EN ISO 15027-1:2002
  Merülőruhák. 1. rész: Állandóan viselt ruhák, követelmények, beleértve a biztonságot (ISO 15027-1:2002) | 2003.4.10. | – | |
| CEN | EN ISO 15027-2:2002
  Merülőruhák. 2. rész: Menekülőruhák, követelmények, beleértve a biztonságot (ISO 15027-2:2002) | 2003.4.10. | – | |
| CEN | EN ISO 15027-3:2002
  Merülőruhák. 3. rész: Vizsgálati módszerek (ISO 15027-3:2002) | 2003.4.10. | – | |
| CEN | EN 15090:2006
  Tűzoltók lábbelije | Ez az első közzététe | – | |
| CEN | EN ISO 15831:2004
  Ruházat. Élettani hatások. A hőszigetelés mérése hőhatásnak kitett tanbábu segítségével (ISO 15831:2004) | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN ISO 17249:2004
  Biztonsági lábbeli láncfűrészvágással szembeni ellenállással (ISO 17249:2004) | 2005.10.6. | – | |
| CEN | EN ISO 20344:2004
  Személyi védőeszköz. Lábbeli-vizsgálati módszerek (ISO 20344:2004) | 2005.10.6. | EN 344:1992
  EN 344-2:1996 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| EN ISO 20344:2004/AC:2005 | | | |
| CEN | EN ISO 20345:2004
  Személyi védőeszköz. Biztonsági lábbeli (ISO 20345:2004) | 2005.10.6. | EN 345:1992
  EN 345-2:1996 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN ISO 20346:2004
  Személyi védőeszköz. Védőlábbeli (ISO 20346:2004) | 2005.10.6. | EN 346-2:1996
  EN 346:1992 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN ISO 20347:2004
  Személyi védőeszköz. Munkalábbeli (ISO 20347:2004) | 2005.10.6. | EN 347:1992
  EN 347-2:1996 | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| CEN | EN 24869-1:1992
  Akusztika. Hallásvédők. Szubjektív módszer a hangcsillapítás mérésére (ISO 4869-1:1990) | 1994.12.16. | – | |
| CEN | EN 24869-3:1993
  Akusztika. Hallásvédők. 3. rész: Egyszerűsített módszer a beiktatási csillapítás mérésére a fültok típusú hallásvédők esetében, minőségi vizsgálatok céljaira (ISO/TR 4869-3:1989) | 1994.12.16. | – | |
| CENELEC | EN 50237:1997
  Mechanikai védelemmel ellátott kesztyűk feszültség alatti munkavégzéshez | 1999.6.4. | – | |
| CENELEC | EN 50286:1999
  Villamosan szigetelő védőruházat kisfeszültségű berendezésekhez | 2000.3.16. | – | |
| CENELEC | EN 50321:1999
  Villamosan szigetelő lábbeli kisfeszültségű villamos berendezéseken végzendő munkákhoz | 2000.3.16. | – | |
| CENELEC | EN 50365:2002
  Villamosan szigetelő védősisak kisfeszültségű villamos berendezésekben való használatra | 2003.4.10. | – | |
| CENELEC | EN 60743:2001
  Feszültség alatti munkavégzés. Szerszámokra, szerkezetekre és eszközökre vonatkozó fogalommeghatározások (IEC 60743:2001) | 2003.4.10. | EN 60743:1996
  Note 2.1 | Az időpont lejárt
  (2004.12.1.) |
| CENELEC | EN 60895:2003
  Feszültség alatti munkavégzés. Vezetőképes ruházat legfeljebb 800 kV névleges váltakozó feszültségen és (600 kV egyenfeszültségen való használatra (IEC 60895:2002 (Módosítva)) | 2005.10.6. | EN 60895:1996
  Note 2.1 | Az időpont lejárt
  (2006.7.1.) |
| CENELEC | EN 60903:2003
  Feszültség alatti munkavégzés. Szigetelő anyagú kesztyűk (Módosítva)) | 2005.10.6. | EN 60903:1992
  és módosítása + EN 50237:1997
  Note 2.1 | Az időpont lejárt
  (2006.7.1.) |
| CENELEC | EN 60984:1992
  Szigetelőanyagú karvédők feszültség alatti munkavégzéshez (IEC 60984:1990 (Módosítva)) | 1999.6.4. | – | |
| EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002) | 2003.4.10. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.10.6.) |
| EN 60984:1992/A11:1997 | 1999.6.4. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.6.4.) |

EszSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

Első közzététel HL

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés

CEN

EN 132:1998

Légzésvédők. Fogalommeghatározások és piktogramok

1999.6.4.

EN 132:1990

Az időpont lejárt

(1999.6.30.)

CEN

EN 133:2001

Légzésvédők. Osztályozás

2002.8.10.

EN 133:1990

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 134:1998

Légzésvédők. A szerkezeti elemek elnevezése

1998.6.13.

EN 134:1990

Az időpont lejárt

(1998.7.31.)

CEN

EN 135:1998

Légzésvédők. Szakkifejezések

1999.6.4.

EN 135:1990

Az időpont lejárt

(1999.6.30.)

CEN

EN 136:1998

Légzésvédők. Teljes álarcok. Követelmények, vizsgálatok, megjelölés

1998.6.13.

EN 136:1989

EN 136-10:1992

Az időpont lejárt

(1998.7.31.)

EN 136:1998/AC:1999

CEN

EN 137:1993

Légzésvédők. Sűrített levegős készülékek. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

1993.12.23.

EN 137:1986

Az időpont lejárt

(1993.12.23.)

EN 137:1993/AC:1993

CEN

EN 138:1994

Légzésvédők. Friss levegős légzésvédő készülékek teljes álarccal, félálarccal vagy szájcsutorakészlettel. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

1994.12.16.

–

CEN

EN 140:1998

Légzésvédők. Félálarcok és negyedálarcok. Követelmények, vizsgálatok, megjelölés

1998.11.6.

EN 140:1989

Az időpont lejárt

(1999.3.31.)

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Légzésvédők. Szájcsutorakészletek. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2003.4.10.

EN 142:1989

Az időpont lejárt

(2003.4.10.)

CEN

EN 143:2000

Légzésvédők. Részecskeszűrők. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2001.1.24.

EN 143:1990

Az időpont lejárt

(2001.1.24.)

EN 143:2000/A1:2006

2006.8.2.

3. megjegyzés

Ennek a közzétételnek a napja

CEN

EN 144-1:2000

Légzésvédők. Gázpalackszelepek. 1. rész: Menetes kialakítású betétes csatlakozók

2001.1.24.

EN 144-1:1991

Az időpont lejárt

(2001.1.24.)

EN 144-1:2000/A1:2003

2004.2.21.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.10.31.)

EN 144-1:2000/A2:2005

2005.10.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.12.31.)

CEN

EN 144-2:1998

Légzésvédők. Gázpalackszelepek. 2. rész: Kimeneti csatlakozások

1999.6.4.

–

CEN

EN 144-3:2003

Légzésvédők. Gázpalackszelepek. 3. rész: Kimeneti csatlakozások nitrox és oxigén búvárgázokhoz

2004.2.21.

–

CEN

EN 145:1997

Légzésvédők. Hordozható, zárt rendszerű, sűrített oxigénes vagy sűrített oxigénes-nitrogénes típusú légzésvédő készülékek. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

1998.2.19.

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Az időpont lejárt

(1998.2.28.)

EN 145:1997/A1:2000

2001.1.24.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.24.)

CEN

EN 148-1:1999

Légzésvédők. A légzéscsatlakozók menetei. 1. rész: Zsinórmenetes csatlakozás

1999.6.4.

EN 148-1:1987

Az időpont lejárt

(1999.8.31.)

CEN

EN 148-2:1999

Légzésvédők. A légzéscsatlakozók menetei. 2. rész: Középpontos menetcsatlakozás

1999.6.4.

EN 148-2:1987

Az időpont lejárt

(1999.8.31.)

CEN

EN 148-3:1999

Légzésvédők. A légzéscsatlakozók menetei. 3. rész: M 45×3-as csatlakozás

1999.6.4.

EN 148-3:1992

Az időpont lejárt

(1999.8.31.)

CEN

EN 149:2001

Légzésvédők. Részecskeszűrő félálarcok. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2001.12.21.

EN 149:1991

Az időpont lejárt

(2001.12.21.)

CEN

EN 165:2005

Személyi szemvédő eszközök. Fogalommeghatározások

2006.4.19.

EN 165:1995

Az időpont lejárt

( 2006.5.31.)

CEN

EN 166:2001

Személyi szemvédő eszközök. Követelmények

2002.8.10.

EN 166:1995

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 167:2001

Személyi szemvédő eszközök. Optikai vizsgálati módszerek

2002.8.10.

EN 167:1995

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 168:2001

Személyi szemvédő eszközök. Nem optikai vizsgálati módszerek

2002.8.10.

EN 168:1995

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 169:2002

Személyi szemvédő eszközök. Szűrők hegesztéshez és rokon eljárásokhoz. Áteresztési követelmények és ajánlott használat

2003.8.28.

EN 169:1992

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 170:2002

Személyi szemvédő eszközök. Ultraibolya-szűrők. Áteresztési követelmények és ajánlott felhasználás

2003.8.28.

EN 170:1992

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 171:2002

Személyi szemvédő eszközök. Infravörösszűrők. Áteresztési követelmények és kiválasztási elvek

2003.4.10.

EN 171:1992

Az időpont lejárt

(2003.4.10.)

CEN

EN 172:1994

Személyi szemvédő eszközök. Napfényszűrők ipari használatra

1996.5.15.

–

EN 172:1994/A1:2000

2000.7.4.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.10.31.)

EN 172:1994/A2:2001

2002.8.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.8.10.)

CEN

EN 174:2001

Személyi szemvédő eszközök. Síszemüvegek lesiklóknak

2001.12.21.

EN 174:1996

Az időpont lejárt

(2001.12.21.)

CEN

EN 175:1997

Személyi védőeszközök. Szem- és arcvédő eszközök hegesztéshez és hasonló eljárásokhoz

1998.2.19.

–

CEN

EN 207:1998

Személyi szemvédő eszközök. Lézersugárzás ellen védő szemvédők és szűrők

1998.11.21.

EN 207:1993

Az időpont lejárt

(1999.3.31.)

EN 207:1998/A1:2002

2003.8.28.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 208:1998

Személyi szemvédő eszközök. Szemvédők lézerberendezéseken és lézerrendszereken végzett munkákhoz (lézerkezelő-szemvédők)

1998.11.21.

EN 208:1993

Az időpont lejárt

(1999.3.31.)

EN 208:1998/A1:2002

2003.8.28.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 250:2000

Légzőkészülékek. Hordozható, nyitott rendszerű, sűrített levegős búvárkészülékek. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2000.6.8.

EN 250:1993

Az időpont lejárt

(2000.7.19.)

EN 250:2000/A1:2006

Ez az első közzététel

3. megjegyzés

Ennek a közzétételnek a napja

CEN

EN 269:1994

Légzésvédők. Friss levegős légzésvédő készülékek motoros működtetésű fúvókával és beépített kámzsával. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

1994.12.16.

–

CEN

EN 340:2003

Védőruházat. Általános követelmények

2005.10.6.

EN 340:1993

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 341:1992

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Ereszkedőeszközök

1993.12.23.

–

EN 341:1992/A1:1996

1998.11.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.11.6.)

EN 341:1992/AC:1993

CEN

EN 342:2004

Védőruházat. Hideg ellen védő ruhaegyüttesek

2005.10.6.

–

CEN

EN 343:2003

Védőruházat. Védelem eső ellen

2004.2.21.

–

CEN

EN 348:1992

Védőruházat. Vizsgálati módszer: az anyagok viselkedésének meghatározása megolvadt fém kismértékű kifröccsenésekor

1993.12.23.

–

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Hallásvédők. Általános követelmények. 1. rész: Fültokok

2003.8.28.

EN 352-1:1993

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 352-2:2002

Hallásvédők. Általános követelmények. 2. rész: Füldugók

2003.8.28.

EN 352-2:1993

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 352-3:2002

Hallásvédők. Általános követelmények. 3. rész: Ipari védősisakra szerelt fültokok

2003.8.28.

EN 352-3:1996

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 352-4:2001

Hallásvédők. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 4. rész: Zajszinttől függő fültokok

2002.8.10.

–

EN 352-4:2001/A1:2005

2006.4.19.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.4.30.)

CEN

EN 352-5:2002

Hallásvédők. Biztonsági követelmények és vizsgálat. 5. rész: Aktív zajcsökkentésű fültokok

2003.8.28.

–

CEN

EN 352-6:2002

Hallásvédők. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 6. rész: Fültokok villamos hangbemenettel

2003.8.28.

–

CEN

EN 352-7:2002

Hallásvédők. Biztonsági követelmények és vizsgálatok. 7. rész: Szintfüggő csillapítású füldugók

2003.8.28.

–

CEN

EN 353-1:2002

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. 1. rész: Merev rögzített vezetéken alkalmazott, vezérelt típusú lezuhanásgátlók

2003.8.28.

EN 353-1:1992

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 353-2:2002

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. 2. rész: Hajlékony rögzített vezetéken alkalmazott, vezérelt típusú lezuhanásgátlók

2003.8.28.

EN 353-2:1992

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 354:2002

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Rögzítőkötelek

2003.8.28.

EN 354:1992

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 355:2002

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Energiaelnyelők

2003.8.28.

EN 355:1992

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 358:1999

Személyi védőeszközök munkahelyzetekhez és magasból való lezuhanás megelőzésére. Övek a munkahelyzet beállítására, fékezésre és rögzítésre

2001.12.21.

EN 358:1992

Az időpont lejárt

(2001.12.21.)

CEN

EN 360:2002

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Visszahúzható típusú lezuhanásgátlók

2003.8.28.

EN 360:1992

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 361:2002

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Teljes testhevederzet

2003.8.28.

EN 361:1992

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 362:2004

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Csatlakozók

2005.10.6.

EN 362:1992

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 363:2002

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Lezuhanásgátló rendszerek

2003.8.28.

EN 363:1992

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 364:1992

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. Vizsgálati módszerek

1993.12.23.

–

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Személyi védőeszköz magasból való lezuhanás megelőzésére. A használatra, a karbantartásra, az időszakos vizsgálatra, a javításra, a megjelölésre és a csomagolásra vonatkozó általános követelmények

2005.10.6.

EN 365:1992

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 367:1992

Védőruházat. Hő és lángok elleni védelem. Vizsgálati módszer. A láng általi hőátadás meghatározása

1993.12.23.

–

EN 367:1992/AC:1992

CEN

EN 373:1993

Védőruházat. Az anyagok megolvadt fém kifröccsenésével szembeni ellenállásának értékelése

1993.12.23.

–

CEN

EN 374-1:2003

Védőkesztyűk vegyszerek és mikroorganizmusok ellen. 1. rész: Fogalommeghatározások és teljesítménykövetelmények

2005.10.6.

EN 374-1:1994

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 374-2:2003

Védőkesztyűk vegyszerek és mikroorganizmusok ellen. 2. rész: A behatolási ellenállás meghatározása

2005.10.6.

EN 374-2:1994

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 374-3:2003

Védőkesztyűk vegyszerek és mikroorganizmusok ellen. 3. rész: A vegyszerek átbocsátásával szembeni ellenállás meghatározása

2005.10.6.

EN 374-3:1994

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

EN 374-3:2003/AC:2006

CEN

EN 379:2003

Személyi szemvédő eszközök. Önműködő hegesztőszűrők

2005.10.6.

EN 379:1994

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 381-1:1993

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 1. rész: Próbapad a láncfűrészvágással szembeni ellenállás vizsgálatához

1993.12.23.

–

CEN

EN 381-2:1995

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 2. rész: Lábvédők vizsgálati módszerei

1996.1.12.

–

CEN

EN 381-3:1996

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 3. rész: Lábbelik vizsgálati módszerei

1996.10.10.

–

CEN

EN 381-4:1999

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 4. rész: Láncfűrészkezelők védőkesztyűinek vizsgálati módszerei

2000.3.16.

–

CEN

EN 381-5:1995

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 5. rész: Lábvédők követelményei

1996.1.12.

–

CEN

EN 381-7:1999

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 7. rész: Láncfűrészkezelők védőkesztyűinek vizsgálati követelményei

2000.3.16.

–

CEN

EN 381-8:1997

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 8. rész: Láncfűrész elleni lábszárvédők vizsgálati módszerei

1997.10.18.

–

CEN

EN 381-9:1997

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 9. rész: Láncfűrész elleni lábszárvédők követelményei

1997.10.18.

–

CEN

EN 381-10:2002

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 10. rész: Felsőtestvédők vizsgálati módszere

2003.8.28.

–

CEN

EN 381-11:2002

Védőruházat kézi láncfűrészek használói részére. 11. rész: Felsőtestvédők követelményei

2003.8.28.

–

CEN

EN 388:2003

Védőkesztyűk mechanikai kockázatok ellen

2005.10.6.

EN 388:1994

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 393:1993

Mentőmellények és egyéni úszássegítő eszközök. Úszássegítő eszközök. 50 N

1994.12.16.

–

EN 393:1993/A1:1998

1998.11.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.11.6.)

EN 393:1993/AC:1995

CEN

EN 395:1993

Mentőmellények és egyéni úszássegítő eszközök. Mentőmellények. 100 N

1994.12.16.

–

EN 395:1993/A1:1998

1998.11.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.11.6.)

EN 395:1993/AC:1995

CEN

EN 396:1993

Mentőmellények és egyéni úszássegítő eszközök. Mentőmellények. 150 N

1994.12.16.

–

EN 396:1993/A1:1998

1998.11.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.11.6.)

EN 396:1993/AC:1995

CEN

EN 397:1995

Ipari védősisakok

1996.1.12.

–

EN 397:1995/A1:2000

2001.1.24.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.1.24.)

CEN

EN 399:1993

Mentőmellények és egyéni úszássegítő eszközök. Mentőmellények. 275 N

1994.12.16.

–

EN 399:1993/A1:1998

1998.11.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.11.6.)

EN 399:1993/AC:1995

CEN

EN 402:2003

Légzésvédők. Tüdőautomata vezérlésű, hordozható, nyitott rendszerű, sűrített levegős légzésvédő készülékek meneküléshez, teljes álarccal vagy szájcsutorakészlettel. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2004.2.21.

EN 402:1993

Az időpont lejárt

(2004.2.21.)

CEN

EN 403:2004

Menekülő légzésvédő készülékek. Kámzsás, szűrős önmentő készülékek tűzből való menekülésre. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2005.10.6.

EN 403:1993

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 404:2005

Menekülő légzésvédő készülékek. Szájcsutorás, szűrős, önmentő készülékek szénmonoxidból való menekülésre

2005.10.6.

EN 404:1993

Az időpont lejárt

(2005.12.2.)

CEN

EN 405:2001

Légzésvédők. Szelepes, szűrő félálarcok gázok vagy gázok és részecskék elleni védelemre. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2002.8.10.

EN 405:1992

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 407:2004

Termikus kockázatok (hő és/vagy tűz) ellen védő kesztyűk

2005.10.6.

EN 407:1994

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 420:2003

Védőkesztyűk. Általános követelmények és vizsgálati módszerek

4. megjegyzés

2005.12.2.

EN 420:1994

Az időpont lejárt

(2005.12.2.)

CEN

EN 421:1994

Védőkesztyűk ionizáló sugárzás és radioaktív szennyeződés ellen

1994.12.16.

–

CEN

EN 443:1997

Tűzoltósisakok

1998.2.19.

–

CEN

EN 458:2004

Hallásvédők. Ajánlások a kiválasztáshoz, a használathoz, a gondozáshoz és a karbantartáshoz. Útmutató dokumentum

2005.10.6.

EN 458:1993

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 463:1994

Védőruházat folyékony vegyszerek ellen. Vizsgálati módszer: folyadéksugár behatolásával szembeni ellenállás meghatározása (Sugárteszt)

1994.12.16.

–

CEN

EN 464:1994

A folyékony és a gáznemű vegyszerek – beleértve az aeroszolokat és a szilárd részecskéket – ellen védő ruházat. Vizsgálati módszer: a gázzáró öltözetek tömörségének meghatározása (belső nyomásos vizsgálat)

1994.12.16.

–

CEN

EN 468:1994

Védőruházat folyékony vegyszerek ellen. Vizsgálati módszer: permet behatolásával szembeni ellenállás meghatározása (Permetteszt)

1994.12.16.

–

CEN

EN 469:2005

Tűzoltók védőruházatok. A tűzoltás védőruházatának teljesítménykövetelményei

2006.4.19.

EN 469:1995

Az időpont lejárt

(2006.6.30.)

EN 469:2005/AC:2006

CEN

EN 470-1:1995

Hegesztéshez és hasonló műveletekhez használatos védőruházat. 1. rész: Általános követelmények

1996.1.12.

–

EN 470-1:1995/A1:1998

1998.6.13.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.8.31.)

CEN

EN 471:2003

Jó láthatóságot biztosító védőruházat szakmai használathoz. Vizsgálati módszerek és követelmények

2005.10.6.

EN 471:1994

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 510:1993

Mozgó gépalkatrészek környezetében használandó védőruhák követelményei

1994.12.16.

–

CEN

EN 511:2006

Védõkesztyűk hideg ellen

Ez az első közzététel

EN 511:1994

Ennek a közzétételnek a napja

CEN

EN 530:1994

Védőruházati anyagok kopásállósága. Vizsgálati módszerek

1995.8.30.

–

EN 530:1994/AC:1995

CEN

EN 531:1995

Védőruházat hő hatásának kitett ipari munkások részére (kivéve a tűzoltók és a hegesztők ruházatát)

1998.11.6.

–

EN 531:1995/A1:1998

1999.6.4.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.6.4.)

CEN

EN 533:1997

Védőruházat. Hő és láng elleni védelem. Korlátozott lángterjedésű anyagok és anyag-összeállítások

1997.6.14.

–

CEN

EN 564:1997

Hegymászó felszerelések. Segédkötél. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2002.8.10.

–

CEN

EN 565:1997

Hegymászó felszerelések. Heveder. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2002.8.10.

–

CEN

EN 566:1997

Hegymászó felszerelések. Kötél- és hevedergyűrűk. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2002.8.10.

–

CEN

EN 567:1997

Hegymászó felszerelések. Mászógép. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2002.8.10.

–

CEN

EN 568:1997

Hegymászó felszerelések. Jégbiztosítók. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

1997.6.14.

–

CEN

EN 569:1997

Hegymászó felszerelések. Szögek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2002.8.10.

–

CEN

EN 659:2003

Védőkesztyűk tűzoltók részére

2004.2.21.

EN 659:1996

Az időpont lejárt

(2004.2.21.)

CEN

EN 702:1994

Védőruházat. Hő és láng elleni védelem. Vizsgálati módszer: a kontakthő átbocsátásának meghatározása a védőruházaton vagy annak anyagain

1996.1.12.

–

CEN

EN 795:1996

Magasból való lezuhanás elleni védelem. Kikötőeszközök. Követelmények és vizsgálatok

2000.2.12.

–

Figyelmeztetés: Ez a közzététel nem érinti a 3.13.1, 3.13.3, 3.13.4, 4.3.1, 4.3.3, 4.3.4, 5.2.1, 5.2.2, 5.2.4, 5.2.5, 5.3.2 (az A1 osztály tekintetében), 5.3.3, 5.3.4, 5.3.5, 6 (az A, C és D osztály tekintetében) bekezdésekben, az A. mellékletben (A.2., A.3., A.5. és A.6. bekezdés), a B. mellékletben és a ZA. mellékletben (az A, C és D osztály tekintetében) említett A (szerkezeti rögzítők), C (vízszintes dinamikus kötéllel ellátott rögzítő eszközök) és D (vízszintes merev rőgzítő sínként működő rögzítő eszközök) osztályokban leírt felszereléseket, amelyek tekintetében nem vélelmezhető a 89/686/EGK irányelv rendelkezéseinek való megfelelés.

EN 795:1996/A1:2000

2001.1.24.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.4.30.)

CEN

EN 812:1997

Ütés elleni fejvédő ipari célra

1998.2.19.

–

EN 812:1997/A1:2001

2002.8.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 813:1997

Személyi védőeszközök magasból való lezuhanás megelőzésére. Beülőhevederzet

1997.6.14.

–

CEN

EN 863:1995

Védőruházat. Mechanikai tulajdonságok. Vizsgálati módszer: átlyukasztási ellenállás

1996.5.15.

–

CEN

EN 892:2004

Hegymászó felszerelések. Dinamikus hegymászó kötelek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2005.10.6.

EN 892:1996

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 893:1999

Hegymászó felszerelések. Mászóvas. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2002.8.10.

–

CEN

EN 943-1:2002

A folyékony és a gáznemű vegyszerek – beleértve az aeroszolokat és a szilárd részecskéket – ellen védő ruházat. 1. rész: Vegyszerek ellen védő, szellőztetett és nem szellőztetett, „gáztömör” (1. típusú) és „nem gáztömör” (2. típusú) öltözetek teljesítmény

2003.8.28.

–

CEN

EN 943-2:2002

A folyékony és a gáznemű vegyszerek – beleértve az aeroszolokat és a szilárd részecskéket – ellen védő ruházat. 2. rész: A mentőcsapatok (ET) vegyszerek ellen védő, „gáztömör” (1. típusú) öltözeteinek teljesítménykövetelményei

2002.8.10.

–

CEN

EN 958:1996

Hegymászó felszerelések. Energiaelnyelő rendszerek drótköteles (ún. „via ferrata”) mászóutakban való használatra. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

1997.6.14.

–

CEN

EN 960:1994

Fejformák védősisakok vizsgálatához

1996.5.15.

–

EN 960:1994/A1:1998

1998.11.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.11.6.)

CEN

EN 960:2006

Fejformák védősisakok vizsgálatához

Ez az első közzététe

EN 960:1994

2006.12.31.

CEN

EN 966:1996

Sisakok légi sportoláshoz

1996.10.10.

–

EN 966:1996/A1:2000

2000.7.4.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.9.30.)

EN 966:1996/A2:2006

Ez az első közzététe

3. megjegyzés

Ennek a közzétételnek a napja

CEN

EN 1073-1:1998

Védőruházat radioaktív szennyeződés ellen. 1. rész: Szemcsés radioaktív szennyeződés elleni, szellőztetett védőruházat követelményei és vizsgálati módszerei

1998.11.6.

–

CEN

EN 1073-2:2002

Védőruházat radioaktív szennyeződés ellen. 2. rész: Szemcsés radioaktív szennyeződés elleni, nem szellőztetett védőruházat követelményei és vizsgálati módszerei

2003.8.28.

–

CEN

EN 1077:1996

Fejvédők alpesi sífutók részére

1996.10.10.

–

CEN

EN 1078:1997

Fejvédők kerékpárosok, gördeszka és görkorcsolya használói részére

1997.6.14.

–

EN 1078:1997/A1:2005

2006.4.19.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.6.30.)

CEN

EN 1080:1997

Ütés elleni védősisakok fiatal gyerekek részére

1997.6.14.

–

EN 1080:1997/A1:2002

2003.8.28.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

EN 1080:1997/A2:2005

2006.4.19.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.6.30.)

CEN

EN 1082-1:1996

Védőruházat. Kézi kések vágásai és szúrásai ellen védő kesztyűk és karvédők. 1. rész: Páncélsodrony kesztyűk és karvédők

1997.6.14.

–

CEN

EN 1082-2:2000

Védőruházat. Kézi kések vágásai és szúrásai ellen védő kesztyűk és karvédők. 2. rész: Páncélsodronytól eltérő anyagból készült kesztyűk és karvédők

2001.12.21.

–

CEN

EN 1082-3:2000

Védőruházat. Kézi kések vágásai és szúrásai ellen védő kesztyűk és karvédők. 3. rész: Ejtve végzett átvágásvizsgálat kelméhez, készbőrhöz és más anyagokhoz

2001.12.21.

–

CEN

EN 1095:1998

Fedélzeti biztonsági hevederzet és biztonsági kötél kedvtelési célú vízi járműveken. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

1998.11.6.

–

CEN

EN 1146:2005

Légzésvédők. Sűrített levegős, nyitott rendszerű légzésvédő készülék kámzsával, meneküléshez. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2006.4.19.

EN 1146:1997

Az időpont lejárt

(2006.4.30.)

CEN

EN 1149-1:1995

Védőruházat. Elektrosztatikus tulajdonságok. 1. rész: Fajlagos felületi ellenállás (Vizsgálati módszerek és követelmények)

1996.10.10.

–

CEN

EN 1149-1:2006

Védőruházat. Elektrosztatikus tulajdonságok. 1. rész: A fajlagos felületi ellenállás mérési módszere

Ez az első közzététe

EN 1149-1:1995

2006.12.31.

CEN

EN 1149-2:1997

Védőruházat. Elektrosztatikus tulajdonságok. 2. rész: Az anyagon keresztüli villamos ellenállás (átmeneti ellenállás) mérésének vizsgálati módszere

1998.2.19.

–

CEN

EN 1149-3:2004

Védőruházat. Elektrosztatikus tulajdonságok. 3. rész: A töltéscsillapodás mérésének vizsgálati módszerei

2005.10.6.

–

CEN

EN 1150:1999

Védőruházat. Jó láthatóságot biztosító ruházat nem szakmai használatra. Vizsgálati módszerek és követelmények

1999.6.4.

–

CEN

EN 1384:1996

Fejvédők lovas sportolók részére

1997.6.14.

–

EN 1384:1996/A1:2001

2002.8.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 1385:1997

Fejvédők vízi sportolók részére

1998.6.13.

–

EN 1385:1997/A1:2005

2005.10.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 1486:1996

Védőruházat tűzoltók részére. Különleges tűzoltáshoz használt hővisszaverő ruházat követelményei és vizsgálati módszerei

1996.12.3.

–

CEN

EN 1621-1:1997

Motorkerékpárosok védőruházata mechanikai ütközés ellen. 1. rész: Ütközésvédők követelményei és vizsgálati módszerei

1998.6.13.

–

CEN

EN 1621-2:2003

Motorkerékpárosok védőruházata mechanikai ütközés ellen. 2. rész: Motorkerékpárosok hátvédői. Követelmények és vizsgálati módszerek

2005.10.6.

–

CEN

EN 1731:1997

Szem- és arcvédő eszközök fémhuzalból vagy műanyag szövetből ipari és nem ipari célú alkalmazásra, mechanikai veszélyek és/vagy hőhatás ellen

1997.6.14.

–

EN 1731:1997/A1:1997

1998.6.13.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.6.30.)

CEN

EN 1809:1997

Merülési tartozékok. Felfújható kiegyenlítőmellény. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek

1998.6.13.

–

CEN

EN 1827:1999

Légzésvédők. Belégzőszelep nélküli és leszerelhető szűrős félálarcok gázok vagy gázok és részecskék, vagy csak részecskék elleni védelemre. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2001.2.24.

–

CEN

EN 1836:2005

Személyi szemvédelem. Napszemüvegek, általános használatú napfényszűrők és szűrők a nap közvetlen megfigyelésére

2005.12.2.

EN 1836:1997

Az időpont lejárt

(2006.3.31.)

EN 1836:2005/AC:2006

CEN

EN 1868:1997

Személyi védőeszközök magasból való lezuhanás megelőzésére. Egyenértékű szakkifejezések listája

1997.10.18.

–

CEN

EN 1891:1998

Személyi védőeszközök magasból való lezuhanás megelőzésére. Kis nyúlású védőköpennyel ellátott kötél

1998.11.6.

–

CEN

EN 1938:1998

Személyi szemvédő eszközök. Védőszemüvegek motorkerékpárosok és mopedvezetők részére

1999.6.4.

–

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akusztika. Hallásvédők. 2. rész: Hallásvédők viselésekor az effektív A-hangnyomásszint becslése (ISO 4869-2:1994)

1996.5.15.

–

CEN

EN ISO 4869-4:2000

Akusztika. Hallásvédők. 4. rész: Az effektív hangnyomásszint mérése szintfüggő, hanghelyreállító fülvédőknél (ISO/TR 4869-4:1998)

2005.10.6.

–

CEN

EN ISO 6529:2001

Védőruházat. Védelem vegyszerek ellen. A védőruházati anyagok folyadékok és gázok átbocsátásával szembeni ellenállásának meghatározása (ISO 6529:2001)

2005.10.6.

EN 369:1993

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN ISO 6530:2005

Védőruházat. Védelem folyékony vegyszerek ellen. Az anyagok folyadékbehatolással szembeni ellenállásának vizsgálati módszere (ISO 6530:2005)

2005.10.6.

EN 368:1992

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN ISO 6942:2002

Védőruházat. Hő és tűz elleni védelem. Vizsgálati módszer: sugárzó hőforrásnak kitett anyagok és anyag-összeállítások értékelése (ISO 6942:2002)

2003.8.28.

EN 366:1993

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN ISO 10256:2003

Fej- és arcvédők jégkorongozók részére (ISO 10256:2003)

2005.10.6.

EN 967:1996

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN ISO 10819:1996

Mechanikai rezgés és lökés. Kéz-kar rezgés. A rezgésátvitel mérési és értékelési módszere a kesztyű tenyérrészénél (ISO 10819:1996)

1996.12.3.

–

CEN

EN 12083:1998

Légzésvédők. Szűrő légzőtömlővel (nem légzéscsatlakozóra rögzített szűrővel). Részecskeszűrők, gázszűrők és kombinált szűrők. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2000.7.4.

–

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN 12270:1998

Hegymászó felszerelések. Ékek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2000.3.16.

–

CEN

EN 12275:1998

Hegymászó felszerelések. Karabinerek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2000.3.16.

–

CEN

EN 12276:1998

Hegymászó felszerelések. Állítható ékek. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2001.2.24.

–

EN 12276:1998/AC:2000

CEN

EN 12277:1998

Hegymászó felszerelések. Bekötőeszközök. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

1998.11.6.

–

CEN

EN 12278:1998

Hegymászó felszerelések. Kötélcsigák. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

1998.11.6.

–

CEN

EN ISO 12402-2:2006

Egyéni lebegtető eszközök. 2. rész: Mentőmellények, 275-ös teljesítményszint. Biztonsági követelmények (ISO 12402-2:2006)

Ez az első közzététel

EN 399:1993

2007.3.31.

CEN

EN ISO 12402-3:2006

Egyéni lebegtető eszközök. 3. rész: Mentőmellények, 150-es teljesítményszint. Biztonsági követelmények (ISO 12402-3:2006)

Ez az első közzététel

EN 396:1993

2007.3.31.

CEN

EN ISO 12402-4:2006

Egyéni lebegtető eszközök. 4. rész: Mentőmellények, 100-as teljesímtényszint. Biztonsági követelmények (ISO 12402-4:2006)

Ez az első közzététel

EN 395:1993

2007.3.31.

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Egyéni lebegtető eszközök. 5. rész: Úszássegítő eszközök (50-es szint). Biztonsági követelmények (ISO 12402-5:2006)

Ez az első közzététel

EN 393:1993

2007.3.31.

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Személyi lebegtető eszközök. 6. rész: Különleges célú mentőmellények és úszássegítő eszközök. Biztonsági követelmények és kiegészítő vizsgálati módszerek (ISO 12402-6:2006)

Ez az első közzététel

–

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Egyéni lebegtető eszközök. 8. rész: Kiegészítők. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 12402-8:2006)

2006.8.2.

EN 394:1993

Az időpont lejárt

(2006.8.31.)

CEN

EN ISO 12402-9:2006

Egyéni lebegtető eszközök. 9. rész: Vizsgálati módszerek (ISO 12402-9:2006)

Ez az első közzététel

–

CEN

EN ISO 12402-10:2006

Személyi lebegtető eszközök. 10. rész: A személyi lebegtető eszközök és más hasonló eszközök kiválasztása és alkalmazása (ISO 12402-10:2006)

2006.8.2.

–

CEN

EN 12477:2001

Hegesztők védőkesztyűi

2002.8.10.

–

EN 12477:2001/A1:2005

2005.10.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.12.31.)

CEN

EN 12492:2000

Hegymászó felszerelések. Hegymászósisak. Biztonsági követelmények és vizsgálati módszerek

2001.12.21.

–

EN 12492:2000/A1:2002

2003.8.28.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 12568:1998

Lábfej- és lábszárvédők. Az orrmerevítők és a behatolással szemben ellenálló fémbetétek követelményei és vizsgálati módszerei

1998.11.6.

–

CEN

EN 12628:1999

Merülési tartozékok. Kombinált felfújható és menekülési eszközök. Funkcionális és biztonsági követelmények, vizsgálati módszerek

2000.7.4.

–

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12841:2006

Személyi zuhanásgátló eszköz. Hozzáférési kötélrendszerek. Kötélbeállító készülékek

Ez az első közzététel

–

CEN

EN 12941:1998

Légzésvédők. Rásegítéses, szűrési típusú légzésvédő készülék sisakkal vagy kámzsával. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

1999.6.4.

EN 146:1991

Az időpont lejárt

(1999.6.4.)

EN 12941:1998/A1:2003

2005.10.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 12942:1998

Légzésvédők. Rásegítéses, szűrési típusú légzésvédő készülék teljes, fél- vagy negyedálarccal. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

1999.6.4.

EN 147:1991

Az időpont lejárt

(1999.6.4.)

EN 12942:1998/A1:2002

2003.8.28.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 13034:2005

Védőruházat folyékony vegyszerek ellen. Teljesítménykövetelmények a folyékony vegyszerek ellen korlátozott védőteljesítményt nyújtó vegyszerek ellen védő ruházathoz (6. típusú és PB [6] típusú eszköz)

2005.10.6.

–

CEN

EN 13061:2001

Védőruházat. Labdarúgó játékosok sípcsontvédői. Követelmények és vizsgálati módszerek

2002.8.10.

–

CEN

EN 13087-1:2000

Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 1. rész: Vizsgálati körülmények és kondicionálás

2002.8.10.

–

EN 13087-1:2000/A1:2001

2002.8.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 13087-2:2000

Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 2. rész: Ütéscsillapítás

2002.8.10.

–

EN 13087-2:2000/A1:2001

2002.8.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 13087-3:2000

Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 3. rész: Áthatolás-ellenállás

2002.8.10.

–

EN 13087-3:2000/A1:2001

2002.8.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 13087-4:2000

Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 4. rész: A rögzítő rendszer hatékonysága

2001.12.21.

–

CEN

EN 13087-5:2000

Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 5. rész: A rögzítő rendszer szilárdsága

2001.2.24.

–

CEN

EN 13087-6:2000

Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 6. rész: Látótér

2002.8.10.

–

EN 13087-6:2000/A1:2001

2002.8.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 13087-7:2000

Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 7. rész: Gyúlékonysági ellenállás

2002.8.10.

–

EN 13087-7:2000/A1:2001

2002.8.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.8.10.)

CEN

EN 13087-8:2000

Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 8. rész: Villamos tulajdonságok

2001.12.21.

–

EN 13087-8:2000/A1:2005

2005.10.6.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 13087-10:2000

Védősisakok. Vizsgálati módszerek. 10. rész: Sugárzóhő elleni ellenállás

2001.12.21.

–

CEN

EN 13138-1:2003

Felszínen tartó segédeszközök úszástanításhoz. 1. rész: Felszínen tartó, testen viselt segédeszközök biztonsági követelményei és vizsgálati módszerei

2005.10.6.

–

CEN

EN 13158:2000

Védőruházat. Védőkabátok, test- és vállvédők lovasok részére. Követelmények és vizsgálati módszerek

2001.2.24.

–

CEN

EN 13178:2000

Személyi szemvédő eszközök. Szemvédő eszközök motoros szánok használói részére

2001.12.21.

–

CEN

EN 13274-1:2001

Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 1. rész: Az alászívás és a teljes alászívás meghatározása

2001.12.21.

–

CEN

EN 13274-2:2001

Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 2. rész: Gyakorlati teljesítményvizsgálatok

2001.12.21.

–

CEN

EN 13274-3:2001

Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 3. rész: A légzési ellenállás meghatározása

2002.8.10.

–

CEN

EN 13274-4:2001

Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 4. rész: Gyúlékonysági vizsgálatok

2002.8.10.

–

CEN

EN 13274-5:2001

Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 5. rész: Klímafeltételek

2001.12.21.

–

CEN

EN 13274-6:2001

Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 6. rész: A belégzési levegő szén-dioxid-tartalmának meghatározása

2002.8.10.

–

CEN

EN 13274-7:2002

Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 7. rész: A részecskeszűrők áthatolásának meghatározása

5.megjegyzés

2003.8.28.

–

CEN

EN 13274-8:2002

Légzésvédők. Vizsgálati módszerek. 8. rész: A dolomitpor-telítődés meghatározása

2003.8.28.

–

CEN

EN 13277-1:2000

Védőeszköz küzdősportokhoz. 1. rész: Általános követelmények és vizsgálati módszerek

2001.2.24.

–

CEN

EN 13277-2:2000

Védőeszköz küzdősportokhoz. 2. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek lábfejvédőkhöz, sípcsontvédőkhöz és alsókarvédőkhöz

2001.2.24.

–

CEN

EN 13277-3:2000

Védőeszköz küzdősportokhoz. 3. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek törzsvédőkhöz

2001.2.24.

–

CEN

EN 13277-4:2001

Védőeszköz kűzdősportokhoz. 4. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek fejvédőkhöz

2002.8.10.

–

CEN

EN 13277-5:2002

Védőeszköz küzdősportokhoz. 5. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek nemiszerv-védőkhöz és altestvédőkhöz

2002.8.10.

–

CEN

EN 13277-6:2003

Védőeszköz küzdősportokhoz. 6. rész: Kiegészítő követelmények és vizsgálati módszerek női mellvédőkhöz

2004.2.21.

–

CEN

EN 13287:2004

Személyi védőeszköz. Lábbeli. A csúszási ellenállás vizsgálati módszere

2005.10.6.

–

CEN

EN 13356:2001

Nem szakmai használatú, láthatóságot biztosító kiegészítők. Vizsgálati módszerek és követelmények

2001.12.21.

–

CEN

EN 13484:2001

Védősisakok szánkót használók részére

2002.8.10.

–

CEN

EN 13546:2002

Védőruházat. Kéz-, kar-, mellkas-, altest-, láb-, lábfej- és nemiszerv-védők gyeplabdakapusoknak és sípcsontvédők gyeplabdajátékosoknak. Követelmények és vizsgálati módszerek

2003.8.28.

–

CEN

EN 13567:2002

Védőruházat. Kéz-, kar-, mellkas-, altest-, láb-, nemiszerv- és arcvédők vívóknak. Követelmények és vizsgálati módszerek

2003.8.28.

–

CEN

EN 13594:2002

Védőkesztyűk hivatásos motorkerékpárosoknak. Követelmények és vizsgálati módszerek

2003.8.28.

–

CEN

EN 13595-1:2002

Védőruházat hivatásos motorkerékpárosoknak. Kabátok, nadrágok és egy- vagy többrészes ruhák. 1. rész: Általános követelmények

2003.8.28.

–

CEN

EN 13595-2:2002

Védőruházat hivatásos motorkerékpárosoknak. Kabátok, nadrágok és egy- vagy többrészes ruhák. 2. rész: Ütközési súrlódással szembeni ellenállás meghatározása

2003.8.28.

–

CEN

EN 13595-3:2002

Védőruházat hivatásos motorkerékpárosoknak. Kabátok, nadrágok és egy- vagy többrészes ruhák. 3. rész: A repesztőszilárdság meghatározásának vizsgálati módszere

2003.8.28.

–

CEN

EN 13595-4:2002

Védőruházat hivatásos motorkerékpárosoknak. Kabátok, nadrágok és egy- vagy többrészes ruhák. 4. rész: Az ejtveátvágási ellenállás meghatározásának vizsgálati módszere

2003.8.28.

–

CEN

EN 13634:2002

Védőlábbeli hivatásos motorkerékpárosok részére. Követelmények és vizsgálati módszerek

2003.8.28.

–

CEN

EN 13781:2001

Védősisakok motoros szánok és bobok vezetői és utasai részére

2002.8.10.

–

CEN

EN 13794:2002

Légzésvédők. Hordozható, zárt rendszerű menekülőkészülék. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2003.8.28.

EN 1061:1996

EN 400:1993

EN 401:1993

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 13819-1:2002

Hallásvédők. Vizsgálatok. 1. rész: Fizikai vizsgálati módszerek

2003.8.28.

–

CEN

EN 13819-2:2002

Hallásvédők. Vizsgálatok. 2. rész: Akusztikai vizsgálati módszerek

2003.8.28.

–

CEN

EN 13832-1:2006

Vegyszerek ellen védő lábbeli. 1. rész: Terminológia és vizsgálati módszerek

Ez az első közzététel

–

CEN

EN 13832-2:2006

Vegyszerek ellen védő lábbeli. 2. rész: Vegyszerekkel szemben laboratóriumi feltételek mellett ellenálló lábbeli követelményei

Ez az első közzététel

–

CEN

EN 13832-3:2006

Vegyszerek ellen védő lábbeli. 3. rész: Vegyszerekkel szemben laboratóriumi feltételek mellett nagymértékben ellenálló lábbeli követelményei

Ez az első közzététel

–

CEN

EN 13911:2004

Védőruházat tűzoltók részére. A tűzoltók kámzsáinak követelményei és vizsgálati módszerei

2005.10.6.

–

CEN

EN 13949:2003

Légzőkészülékek. Hordozható, nyitott rendszerű búvárkészülék sűrített nitroxszal és oxigénnel való használatra. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2004.2.21.

–

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Szilárd részecskék ellen használt védőruházat. 1. rész: A levegőben lebegő szilárd részecskék ellen az egész testet védő, vegyszerek elleni védőruházat (5. típusú ruházat) teljesítménykövetelményei (ISO 13982-1:2004)

2005.10.6.

–

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Szilárd részecskék ellen használt védőruházat. 2. rész: A finomrészecske-aeroszolok ruhákba való beszivárgásának meghatározási módszere (ISO 13982-2:2004)

2005.10.6.

–

CEN

EN ISO 13995:2000

Védőruházat. Mechanikai jellemzők. Vizsgálati módszer az anyagok átlyukasztással és dinamikus továbbszakítással szembeni ellenállásának meghatározására (ISO 13995:2000)

2005.10.6.

–

CEN

EN ISO 13997:1999

Védőruházat. Mechanikai jellemzők. Éles tárgyakkal való vágással szembeni ellenállás meghatározása (ISO 13997:1999)

2000.7.4.

–

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Védőruházat. Kézi kések vágásai és szúrásai ellen védő kötények, nadrágok és mellények (ISO 13998:2003)

2003.8.28.

EN 412:1993

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN 14021:2003

Kő elleni pajzsok terepmotorozáshoz, amelyek alkalmasak a motoros védelmére a kövek és törmelékek ellen. Követelmények és vizsgálati módszerek

2005.10.6.

–

CEN

EN 14052:2005

Nagyteljesítményű ipari védősisakok

2006.4.19.

–

CEN

EN 14058:2004

Védőruházat. Hideg környezet ellen védő ruhadarabok

2005.10.6.

–

CEN

EN 14120:2003

Védőruházat. Csukló-, tenyér-, térd- és könyökvédők görkorcsolya-sporteszközök használói részre. Követelmények és vizsgálati módszerek

2004.2.21.

–

CEN

EN 14126:2003

Védőruházat. Fertőző szerek ellen védő ruházat teljesítménykövetelményei és vizsgálati módszerei

2005.10.6.

–

CEN

EN 14143:2003

Légzőkészülékek. Hordozható, regenerációs búvárkészülékek

2005.10.6.

–

CEN

EN 14225-1:2005

Búvárruhák. 1. rész: Nedves ruhák. Követelmények és vizsgálati módszerek

2005.10.6.

–

CEN

EN 14225-2:2005

Búvárruhák. 2. rész: Száraz ruhák. Követelmények és vizsgálati módszerek

2005.10.6.

–

CEN

EN 14225-3:2005

Búvárruhák. 3. rész: Aktívan melegített vagy hűtött ruhák (rendszerek). Követelmények és vizsgálati módszerek

2005.10.6.

–

CEN

EN 14225-4:2005

Búvárruhák. 4. rész: Egy atmoszférás ruhák (ADS). Emberi tényező követelmények és vizsgálati módszerek

2005.10.6.

–

CEN

EN 14325:2004

Védőruházat vegyszerek ellen. Vizsgálati módszerek és a vegyszerek ellen védő ruházati anyagok, a varratok, az oldható és nem oldható kapcsolatok teljesítményosztályba sorolása

2005.10.6.

–

CEN

EN 14328:2005

Védőruházat. Motoros kések vágásai ellen védő kesztyűk és karvédők. Követelmények és vizsgálati módszerek

2005.10.6.

–

CEN

EN 14360:2004

Védőruházat eső ellen. Kész ruhadarabok vizsgálati módszere. Nagy energiájú esőcseppek hatása

2005.10.6.

–

CEN

EN 14387:2004

Légzésvédők. Gázszűrő betét(ek) és kombinált szűrő(k). Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2005.10.6.

EN 141:2000

EN 371:1992

EN 372:1992

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 14404:2004

Személyi védőeszköz. Térdvédők térdelő helyzetben végzett munkához

2005.10.6.

–

CEN

EN 14435:2004

Légzésvédők. Nyomólevegős, nyitott rendszerű légzésvédő készülék félálarccal, csak túlnyomással való használatra. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2005.10.6.

–

CEN

EN 14458:2004

Személyi szemvédő eszközök. Tűzoltó-, mentő- és vészhelyzeti szolgálatok által tűzoltó- és nagy teljesítményű ipari védősisakokkal együtt használt arcvédők és álarcok

2005.10.6.

–

CEN

EN ISO 14460:1999

Védőruházat autóversenyzők részére. Hő és láng elleni védelem. Teljesítmény-követelmények és vizsgálati módszerek (ISO 14460:1999)

2000.3.16.

–

EN ISO 14460:1999/A1:2002

2002.8.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.9.30.)

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Légzésvédők. Túlnyomásos tüdőautomata befogadására tervezett, sűrített levegős, nyitott rendszerű légzésvédő készülék félálarccal, csak menekülési célra

2006.4.19.

–

CEN

EN 14572:2005

Nagyteljesítményű védősisakok lovagláshoz

2005.10.6.

–

CEN

EN 14593-1:2005

Légzésvédők. Nyomólevegős légzésvédő készülék tüdőautomatával. 1. rész: Készülék teljes álarccal. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2005.10.6.

EN 139:1994

Az időpont lejárt

(2005.12.2.)

CEN

EN 14593-2:2005/AC:2005

Légzésvédők. Nyomólevegős légzésvédő készülék tüdőautomatával. 2. rész: Készülék túlnyomásos félálarccal. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2005.10.6.

EN 139:1994

Az időpont lejárt

(2005.12.2.)

EN 14593-2:2005

CEN

EN 14594:2005

Légzésvédők. Állandó adagolású nyomólevegős légzésvédő készülék. Követelmények, vizsgálat, megjelölés

2005.10.6.

EN 271:1995

EN 12419:1999

EN 139:1994

EN 1835:1999

EN 270:1994

Az időpont lejárt

(2005.12.2.)

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005

Védőruházat folyékony vegyszerek ellen. Teljesítménykövetelmények folyadékzáró (3. típus) vagy permetzáró (4. típus) kapcsolatokkal rendelkező ruházathoz, beleértve csak a testrészek védelmét ellátó darabokat (PB [3] és PB [4] típusok)

2005.10.6.

EN 467:1995

EN 466:1995

EN 465:1995

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 14786:2006

Védőruházat. A permetizált folyékony vegyszerek, emulziók és diszperziók behatolásával szembeni ellenállás meghatározása. Porlasztós vizsgálat

Ez az első közzététel

–

CEN

EN ISO 14877:2002

Védőruházat szemcsés csiszolóanyagokat használó szemcseszórási műveletekhez (ISO 14877:2002)

2003.8.28.

–

CEN

EN ISO 15025:2002

Védőruházat. Hő és láng elleni védelem. A korlátozott lángterjedés vizsgálati módszere (ISO 15025:2000)

2003.8.28.

EN 532:1994

Az időpont lejárt

(2003.8.28.)

CEN

EN ISO 15027-1:2002

Merülőruhák. 1. rész: Állandóan viselt ruhák, követelmények, beleértve a biztonságot (ISO 15027-1:2002)

2003.4.10.

–

CEN

EN ISO 15027-2:2002

Merülőruhák. 2. rész: Menekülőruhák, követelmények, beleértve a biztonságot (ISO 15027-2:2002)

2003.4.10.

–

CEN

EN ISO 15027-3:2002

Merülőruhák. 3. rész: Vizsgálati módszerek (ISO 15027-3:2002)

2003.4.10.

–

CEN

EN 15090:2006

Tűzoltók lábbelije

Ez az első közzététe

–

CEN

EN ISO 15831:2004

Ruházat. Élettani hatások. A hőszigetelés mérése hőhatásnak kitett tanbábu segítségével (ISO 15831:2004)

2005.10.6.

–

CEN

EN ISO 17249:2004

Biztonsági lábbeli láncfűrészvágással szembeni ellenállással (ISO 17249:2004)

2005.10.6.

–

CEN

EN ISO 20344:2004

Személyi védőeszköz. Lábbeli-vizsgálati módszerek (ISO 20344:2004)

2005.10.6.

EN 344:1992

EN 344-2:1996

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

EN ISO 20344:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 20345:2004

Személyi védőeszköz. Biztonsági lábbeli (ISO 20345:2004)

2005.10.6.

EN 345:1992

EN 345-2:1996

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN ISO 20346:2004

Személyi védőeszköz. Védőlábbeli (ISO 20346:2004)

2005.10.6.

EN 346-2:1996

EN 346:1992

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN ISO 20347:2004

Személyi védőeszköz. Munkalábbeli (ISO 20347:2004)

2005.10.6.

EN 347:1992

EN 347-2:1996

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

CEN

EN 24869-1:1992

Akusztika. Hallásvédők. Szubjektív módszer a hangcsillapítás mérésére (ISO 4869-1:1990)

1994.12.16.

–

CEN

EN 24869-3:1993

Akusztika. Hallásvédők. 3. rész: Egyszerűsített módszer a beiktatási csillapítás mérésére a fültok típusú hallásvédők esetében, minőségi vizsgálatok céljaira (ISO/TR 4869-3:1989)

1994.12.16.

–

CENELEC

EN 50237:1997

Mechanikai védelemmel ellátott kesztyűk feszültség alatti munkavégzéshez

1999.6.4.

–

CENELEC

EN 50286:1999

Villamosan szigetelő védőruházat kisfeszültségű berendezésekhez

2000.3.16.

–

CENELEC

EN 50321:1999

Villamosan szigetelő lábbeli kisfeszültségű villamos berendezéseken végzendő munkákhoz

2000.3.16.

–

CENELEC

EN 50365:2002

Villamosan szigetelő védősisak kisfeszültségű villamos berendezésekben való használatra

2003.4.10.

–

CENELEC

EN 60743:2001

Feszültség alatti munkavégzés. Szerszámokra, szerkezetekre és eszközökre vonatkozó fogalommeghatározások (IEC 60743:2001)

2003.4.10.

EN 60743:1996

Note 2.1

Az időpont lejárt

(2004.12.1.)

CENELEC

EN 60895:2003

Feszültség alatti munkavégzés. Vezetőképes ruházat legfeljebb 800 kV névleges váltakozó feszültségen és (600 kV egyenfeszültségen való használatra (IEC 60895:2002 (Módosítva))

2005.10.6.

EN 60895:1996

Note 2.1

Az időpont lejárt

(2006.7.1.)

CENELEC

EN 60903:2003

Feszültség alatti munkavégzés. Szigetelő anyagú kesztyűk (Módosítva))

2005.10.6.

EN 60903:1992

és módosítása + EN 50237:1997

Note 2.1

Az időpont lejárt

(2006.7.1.)

CENELEC

EN 60984:1992

Szigetelőanyagú karvédők feszültség alatti munkavégzéshez (IEC 60984:1990 (Módosítva))

1999.6.4.

–

EN 60984:1992/A1:2002 (IEC 60984:1990/A1:2002)

2003.4.10.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.10.6.)

EN 60984:1992/A11:1997

1999.6.4.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.6.4.)

| 1. megjegyzés | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 2.1. megjegyzés | Az új (vagy módosított) szabvány alkalmazási területe ugyanaz, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez. |
| --- | --- |

2.1. megjegyzés

Az új (vagy módosított) szabvány alkalmazási területe ugyanaz, mint a helyettesített szabványé. A megadott időponttól kezdve a helyettesített szabvány nem szolgáltat alapot az irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőség feltételezéséhez.

| 3. megjegyzés | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

| 4. megjegyzés | Az EN 420:2003 szabvány által előírt megfelelés az 1.2.1.1. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény vonatkozásában és a kesztyűk anyaga Cr(VI)-tartalmát illetően akkor vélelmezhető, ha a Cr(VI)-ra vonatkozó vizsgálati módszer kimutatási határa 3mg/kg vagy annál alacsonyabb. |
| --- | --- |

4. megjegyzés

Az EN 420:2003 szabvány által előírt megfelelés az 1.2.1.1. alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelmény vonatkozásában és a kesztyűk anyaga Cr(VI)-tartalmát illetően akkor vélelmezhető, ha a Cr(VI)-ra vonatkozó vizsgálati módszer kimutatási határa 3mg/kg vagy annál alacsonyabb.

| 5. megjegyzés | Az EN 13274-7:2002 szabvány 6.4 és 7.4 szakaszának utolsó mondata nem vélelmezik a 89/686/EGK irányelvben megadott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek történő megfelelőségét. |
| --- | --- |

5. megjegyzés

Az EN 13274-7:2002 szabvány 6.4 és 7.4 szakaszának utolsó mondata nem vélelmezik a 89/686/EGK irányelvben megadott alapvető egészségvédelmi és biztonsági követelményeknek történő megfelelőségét.

MEGJEGYZÉS:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EK (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EK (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

| — | Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését. |
| --- | --- |

—

Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését.

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESzSz: Európai Szabványügyi Szervezetek:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  HL L 217., 1998.8.5., 18. o.

(3)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/73

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 314/07)

| Támogatás száma | XS 137/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lettország |
| Régió | Lettország teljes területe |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | A „Latvijas Garantiju aģentūra” garanciatámogatási programja |
| Jogalap | 1) | Latvijas vienotais programdokuments 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv) |

Támogatás száma

XS 137/05

Tagállam

Lettország

Régió

Lettország teljes területe

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

A „Latvijas Garantiju aģentūra” garanciatámogatási programja

Jogalap

1)

Latvijas vienotais programdokuments 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv)

| 2) | Papildinājumi Latvijas vienotam programdokumentam 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv) |
| --- | --- |

2)

Papildinājumi Latvijas vienotam programdokumentam 2004. — 2006. gadam. (www.esfondi.lv)

| 3) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 21. 29.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

3)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 21. 29.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 4) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 57. 23.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

4)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 57. 23.5.2003. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 5) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 79 6.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

5)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 79 6.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 6) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 81. 21.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

6)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 81. 21.6.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

| 7) | SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 84. 20.7.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem. |
| --- | --- |

7)

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra” valdes sēdes lēmums Nr. 84. 20.7.2006. par garantēšanas noteikumu grozījumiem.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Éves kiadás (saját tőke növelés)

2004: 3 450 000 LVL (4 908 935 EUR)

2006: 168 072 LVL (239 146 EUR)

Teljes összeg

3 618 072 LVL (5 148 081 EUR)

A 2-es szorzót tartalmazó teljes hitelgaranciaösszeg eléri a 7 236 144 LVL (10 296 163 EUR) összeget

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján

Igen

Végrehajtás időpontja

2003.6.18.

A program tervezett módosításai 2006. október 1-jétől lépnek hatályba.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Végrehajtás vége 2008.8.31.

Ha a támogatási program követelményei nem felelnek meg a kereskedelmi tevékenységek ellenőrzési előírásainak, a támogatási program feltételei az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 88. cikk (1) bekezdése alapján felülvizsgálhatók.

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozás támogatása

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat, kivéve:

| a) | a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek gyártása, feldolgozása vagy rájuk irányuló marketingtevékenység; |
| --- | --- |

a)

a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek gyártása, feldolgozása vagy rájuk irányuló marketingtevékenység;

| b) | a feldolgozóiparon kívül eső mezőgazdasági tevékenységek; |
| --- | --- |

b)

a feldolgozóiparon kívül eső mezőgazdasági tevékenységek;

| c) | kivitellel kapcsolatos tevékenységek, nevezetesen a közvetlenül az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat létrehozásához és működtetéséhez, illetve az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás; |
| --- | --- |

c)

kivitellel kapcsolatos tevékenységek, nevezetesen a közvetlenül az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat létrehozásához és működtetéséhez, illetve az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatás;

| d) | az importtermékekkel szemben hazai termékek felhasználásához kötött támogatások; |
| --- | --- |

d)

az importtermékekkel szemben hazai termékek felhasználásához kötött támogatások;

| e) | közlekedési ágazat. |
| --- | --- |

e)

közlekedési ágazat.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

SIA “Latvijas Garantiju aģentūra”

| Tirgoņu iela 11 |
| --- |
| LV-1050, Rīga, Latvija |

Tirgoņu iela 11

LV-1050, Rīga, Latvija

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XS 184/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyelország |
| Régió | Miasto Skierniewice, Województwo Łódzkie |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Horizontális támogatási program Skierniewice város kis- és középvállalkozásainak fejlesztéséhez |
| Jogalap | Ustawa z 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jedn. Dz.U. nr 142, poz. 1591 z późniejszymi zmianami), Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84), Uchwała nr XLI/71/05 Rady Miasta Skierniewice z dnia 14 lipca 2005 roku w sprawie zwolnień z podatku od nieruchomości i udzielania dotacji dla małych i średnich przedsiębiorców na terenie Miasta Skierniewice |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | 7 400 EUR |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján | Igen |
| Végrehajtás időpontja | 2005. augusztus 31. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2006. december 31-ig |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozások támogatása | Igen |
| Érintett gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ryszard Bogusz
  Prezydent Miasta Skierniewice |
| ul. Rynek 1 |
| PL-96-100 Skierniewice |

Támogatás száma

XS 184/05

Tagállam

Lengyelország

Régió

Miasto Skierniewice, Województwo Łódzkie

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Horizontális támogatási program Skierniewice város kis- és középvállalkozásainak fejlesztéséhez

Jogalap

Ustawa z 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jedn. Dz.U. nr 142, poz. 1591 z późniejszymi zmianami), Ustawa z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jedn. Dz.U. z 2002 r. nr 9, poz. 84), Uchwała nr XLI/71/05 Rady Miasta Skierniewice z dnia 14 lipca 2005 roku w sprawie zwolnień z podatku od nieruchomości i udzielania dotacji dla małych i średnich przedsiębiorców na terenie Miasta Skierniewice

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

7 400 EUR

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján

Igen

Végrehajtás időpontja

2005. augusztus 31.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2006. december 31-ig

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozások támogatása

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ryszard Bogusz

Prezydent Miasta Skierniewice

ul. Rynek 1

PL-96-100 Skierniewice

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XS 185/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Lengyel Köztársaság |
| Régió | Centralny |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Przedsiębiorstwo Projektowo – Usługowe BISPROL sp. z o.o. (A projektkidolgozás területén szakszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás) |
| Jogalap | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn. zm.) art. 52 ust. 1 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | 0,098559 millió EUR (1) |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján | Igen |
| Végrehajtás időpontja | 2005. szeptember 22. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2015. december 30-ig |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozások támogatása | Igen |
| Érintett gazdasági ágazat | Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás | Igen |
| Egyéb szolgáltatások | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Minister Skarbu Państwa |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| PL-00-522 Warszawa |

Támogatás száma

XS 185/05

Tagállam

Lengyel Köztársaság

Régió

Centralny

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Przedsiębiorstwo Projektowo – Usługowe BISPROL sp. z o.o. (A projektkidolgozás területén szakszolgáltatásokat nyújtó vállalkozás)

Jogalap

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz.U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn. zm.) art. 52 ust. 1

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

0,098559 millió EUR (1)

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján

Igen

Végrehajtás időpontja

2005. szeptember 22.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2015. december 30-ig

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozások támogatása

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás

Igen

Egyéb szolgáltatások

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

PL-00-522 Warszawa

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XS 205/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | Provincie Zuid-Holland |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Deltalinqs |
| Jogalap | Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | 224 728 EUR |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján | Igen,
  a hatósági támogatási intenzitás 43% |
| Végrehajtás időpontja | 2005.12.1. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Végrehajtás vége 2008.3.31. (2) |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozás támogatása | Igen
  A projekt célja, hogy kezdő vállalkozások számára átláthatóvá tegye a rotterdami kikötő bonyolult áruforgalmát. Kutatást fognak végezni, amelynek eredményét mindenki számára szabadon hozzáférhetővé kell tenni. |
| Érintett gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Provincie Zuid-Holland |
| Postbus 90602 |
| 2509 LP Den Haag |
| Nederland |

Támogatás száma

XS 205/05

Tagállam

Hollandia

Régió

Provincie Zuid-Holland

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Deltalinqs

Jogalap

Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

224 728 EUR

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján

Igen,

a hatósági támogatási intenzitás 43%

Végrehajtás időpontja

2005.12.1.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Végrehajtás vége 2008.3.31. (2)

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozás támogatása

Igen

A projekt célja, hogy kezdő vállalkozások számára átláthatóvá tegye a rotterdami kikötő bonyolult áruforgalmát. Kutatást fognak végezni, amelynek eredményét mindenki számára szabadon hozzáférhetővé kell tenni.

Érintett gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Provincie Zuid-Holland

Postbus 90602

2509 LP Den Haag

Nederland

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XS 206/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | Provincie Zuid-Holland |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | LTO Groeiservice |
| Jogalap | Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | 69 500,00 EUR |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján | Igen, az állami támogatás intenzitása 50 % |
| Végrehajtás időpontja | 2005.12.1. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Végrehajtás vége 2007.4.1. (3) |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozás támogatása | Igen
  Ez a projekt leltárt készít a fénynek az üvegházi termények növekedésére és minőségére gyakorolt hatásáról már rendelkezésre álló tudásról. Amikor a már rendelkezésre álló tudást feltérképezték, kutatási projekteket javasolnak a még fennálló hiányosságok megszüntetésére. |
| Érintett gazdasági ágazat | Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás | Igen |
| Egyéb feldolgozóipar | Üvegházi kultúra |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Provincie Zuid-Holland |
| Postbus 90602 |
| 2509 LP Den Haag |
| Nederland |

Támogatás száma

XS 206/05

Tagállam

Hollandia

Régió

Provincie Zuid-Holland

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

LTO Groeiservice

Jogalap

Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

69 500,00 EUR

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján

Igen, az állami támogatás intenzitása 50 %

Végrehajtás időpontja

2005.12.1.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Végrehajtás vége 2007.4.1. (3)

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozás támogatása

Igen

Ez a projekt leltárt készít a fénynek az üvegházi termények növekedésére és minőségére gyakorolt hatásáról már rendelkezésre álló tudásról. Amikor a már rendelkezésre álló tudást feltérképezték, kutatási projekteket javasolnak a még fennálló hiányosságok megszüntetésére.

Érintett gazdasági ágazat

Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás

Igen

Egyéb feldolgozóipar

Üvegházi kultúra

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Provincie Zuid-Holland

Postbus 90602

2509 LP Den Haag

Nederland

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

| Támogatás száma | XS 209/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Hollandia |
| Régió | Provincie Zuid-Holland |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Holland Scherming |
| Jogalap | Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | Teljes összeg | 101 330 EUR |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján | Igen
  Az állami támogatás intenzitása 60 % |
| Végrehajtás időpontja | 2005.12.1. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Végrehajtás vége 2006.6.1. |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozás támogatása | Igen
  E projekt célja, hogy iparági kutatást végezzen azzal kapcsolatban, hogy a különböző fénytípusok hogyan befolyásolják a növények és virágok növekedését. A Holland Scherming olyan vállalkozás, amely árnyékolóernyőket szállít üvegházépítőknek. A fényről gyűjtött ismeretek segítségével új termékeket lehet kifejleszteni. A támogatás célja a fény hatását vizsgáló és arról tudást gyűjtő tanulmány finanszírozása, nem pedig új termékek fejlesztése. |
| Érintett gazdasági ágazat | Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás | Igen |
| Egyéb szolgáltatások | Műszaki berendezések üzembe helyezése |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Provincie Zuid-Holland |
| Postbus 90602 |
| 2509 LP Den Haag |
| Nederland |

Támogatás száma

XS 209/05

Tagállam

Hollandia

Régió

Provincie Zuid-Holland

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Holland Scherming

Jogalap

Algemene Subsidieverordening Zuid-Holland, 1 juni 2004

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

Teljes összeg

101 330 EUR

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdése és 5. cikke alapján

Igen

Az állami támogatás intenzitása 60 %

Végrehajtás időpontja

2005.12.1.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Végrehajtás vége 2006.6.1.

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozás támogatása

Igen

E projekt célja, hogy iparági kutatást végezzen azzal kapcsolatban, hogy a különböző fénytípusok hogyan befolyásolják a növények és virágok növekedését. A Holland Scherming olyan vállalkozás, amely árnyékolóernyőket szállít üvegházépítőknek. A fényről gyűjtött ismeretek segítségével új termékeket lehet kifejleszteni. A támogatás célja a fény hatását vizsgáló és arról tudást gyűjtő tanulmány finanszírozása, nem pedig új termékek fejlesztése.

Érintett gazdasági ágazat

Csak bizonyos ágazatokra vonatkozó támogatás

Igen

Egyéb szolgáltatások

Műszaki berendezések üzembe helyezése

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Provincie Zuid-Holland

Postbus 90602

2509 LP Den Haag

Nederland

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

---

(1)  A kedvezményezett vállalkozás számára nyújtott támogatás összege bruttó támogatásban kifejezve.

(2)   A 70/2001/EK rendelet felülvizsgálata után az intézkedést szükség esetén az érintett előírásoknak megfelelően módosítják, és erről a Bizottságot értesítik.

(3)  A 70/2001/EK rendelet felülvizsgálata után az intézkedést szükség esetén az érintett előírásoknak megfelelően módosítják, és erről a Bizottságot értesítik.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/78 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/78

---

Értesítés egyes Dél-Afrikából származó mangándioxidok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

(2006/C 314/08)

A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: az alaprendelet) 5. cikke alapján a Bizottsághoz panaszt nyújtottak be. A panasz szerint egyes, Dél-Afrikából (a továbbiakban: az érintett ország) származó magnéziumdioxidok behozatala dömpingelt formában történik, s ezáltal jelentős kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak.

1.   A panasz

A panaszt 2006. november 10-én nyújtotta be az Tosoh Hellas AIC (a továbbiakban: a panaszos), amely egyes mangándioxidok teljes közösségi gyártásának 25 %-át meghaladó termeléssel az egyik legjelentősebb közösségi gyártó.

2.   A termék

Az állítólagosan dömpingelt terméket a rendszerint az ex 2820 10 00 KN-kódon bejelentett, Dél-Afrikából származó egyes, elektrolitikus eljárással előállított mangándioxidok alkotják (nagy tisztaságú mangándioxidok, hőkezelés nélkül, amelyre általában azért kerül sor, hogy a mangándioxid alkalmassá váljon lítiumelemekben való használatra) (a továbbiakban: az érintett termék). A KN-kód itt csak tájékoztató jellegű.

3.   Állítólagos dömping

Mivel a belföldi piacon túl kicsi az értékesítési volumen, a dél-afrikai dömping feltételezése az érintett termék számtanilag képzett rendes értékének és a Közösségbe irányuló exportárainak összehasonlításán alapul.

Ennek alapján a kiszámított dömpingkülönbözet jelentős.

4.   Állítólagos kár

A panaszos bizonyítékokkal szolgált arról, hogy az érintett termék Dél-Afrikából történő behozatala mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve is összességében megnövekedett.

Az állítás szerint a behozott érintett termék mennyisége és árai – egyéb következmények mellett – negatívan hatnak a közösségi gazdasági ágazat által felszámított árakra, ami pedig számottevő kedvezőtlen hatást gyakorol a közösségi gazdasági ágazat pénzügyi helyzetére és foglalkoztatási viszonyaira.

5.   Az eljárás

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy a panaszt a közösségi gazdasági ágazat részéről, illetve nevében nyújtották be, és hogy az eljárás megindításához elegendő bizonyíték áll rendelkezésre, ezért az alaprendelet 5. cikkének megfelelően vizsgálatot indít.

5.1.   A dömping és a kár megállapítására irányuló eljárás

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy a Dél-Afrikából származó érintett termék behozatala dömpingelt formában történik-e, és ha igen, a dömping okoz-e kárt.

a)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a közösségi gazdasági ágazat, a Közösségben működő termelői szövetségek, a dél-afrikai exportőrök/termelők, az exportőrök/termelők szövetségei, az importőrök, a panaszban megnevezett importőrszövetségek, valamint az érintett exportőr országok hatóságai részére.

Tekintettel arra, hogy a 6. pont b) alpontjában megállapított határidő valamennyi érdekelt félre vonatkozik, az érdekelt felek haladéktalanul, de legkésőbb a 6. pont a) alpontjában megjelölt időpontig vegyék fel a kapcsolatot faxon a Bizottsággal, hogy tisztázzák, szerepelnek-e a panaszban és hogy, amennyiben szükséges, kérdőívet igényeljenek.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak a kérdőívre adott válaszokon kívül további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. pont b) alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben azok olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különös okok indokolják. E kérelmet a 6. pont c) alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

5.2.   A közösségi érdek megállapítására irányuló eljárás

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban és abban az esetben, ha a dömpingre és az általa okozott kárra vonatkozó állítások bizonyítást nyernek, meg kell állapítani, hogy nem lenne-e ellentétes a közösségi érdekkel dömpingellenes intézkedések elfogadása. Ezért a közösségi gazdasági ágazatnak, az importőröknek és képviseleti szövetségeiknek, valamint a felhasználói és fogyasztói képviseleti szervezeteknek a 6. pont b) alpontjában megállapított határidőn belül módjukban áll a Bizottságnál jelentkezni és információkat szolgáltatni, amennyiben bizonyítani tudják, hogy tevékenységük és az érintett termék között objektív kapcsolat áll fenn. Az előző mondatban foglaltakkal összhangban cselekvő felek a 6. pont c) alpontjában megállapított határidőn belül meghallgatást kérhetnek, ismertetve azokat a különös okokat, amelyek meghallgatásukat indokolják. Meg kell jegyezni, hogy a 21. cikk alapján benyújtott információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat a benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

6.   Határidők

a)   Kérdőív igénylése

Minden érdekelt félnek a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül kérdőívet vagy egyéb igénylőlapot kell kérnie.

b)   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, elő kell terjeszteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek.

c)   Meghallgatások

Az érdekelt felek bizottsági meghallgatást is kérhetnek ugyanezen 40 napos határidőn belül.

7.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelezés

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formátumban), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és fax-számukat.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

8.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha valamelyik érdekelt fél a megadott határidőn belül nem biztosít hozzáférést a szükséges adatokhoz, vagy nem bocsátja azokat a Bizottság rendelkezésére, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők.

Ha megállapítást nyer, hogy valamelyik érdekelt fél hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezeket figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényeket lehet felhasználni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, előfordulhat, hogy számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat időrendje

Az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésének megfelelően a vizsgálat ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul. Az alaprendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerint ideiglenes intézkedéseket legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 9 hónapon belül lehet elrendelni.

---

(1)  HL L 340., 2005.12.23., 17. o.

(2)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o., a legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított (HL L 340., 2005.12.23. 17. o.) rendelet.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/80

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 314/09)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.10.24. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 254/06 |
| Tagállam | Belgium |
| Megnevezés | Minimumprijs voor groenestroomcertificaten van PV installaties |
| Jogalap | Artikel 25ter, eerste alinea, van het decreet van 17 juli 2000 houdende de organisatie van de elektriciteitsmarkt en het decreet van 7 mei 2004.
  Article 25ter, paragraphe 1, du décret relatif à l'organisation du marché d'électricité du 17 juillet 2000 et décret du 7 mai 2004. |
| Az intézkedés típusa | Támogatásnak nem minősülő intézkedés |
| Támogatás intenzitása | Támogatásnak nem minősülő intézkedés |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.10.24.

Támogatás száma

N 254/06

Tagállam

Belgium

Megnevezés

Minimumprijs voor groenestroomcertificaten van PV installaties

Jogalap

Artikel 25ter, eerste alinea, van het decreet van 17 juli 2000 houdende de organisatie van de elektriciteitsmarkt en het decreet van 7 mei 2004.

Article 25ter, paragraphe 1, du décret relatif à l'organisation du marché d'électricité du 17 juillet 2000 et décret du 7 mai 2004.

Az intézkedés típusa

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

Támogatás intenzitása

Támogatásnak nem minősülő intézkedés

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.10.24. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 623/06 |
| Tagállam | Szlovákia |
| Megnevezés | Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti ALEF Film & Media group s.r.o. |
| Jogalap | a) | Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.10.24.

Támogatás száma

N 623/06

Tagállam

Szlovákia

Megnevezés

Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti ALEF Film & Media group s.r.o.

Jogalap

a)

Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d),

| c) | Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 7,5 millió SKK

Támogatás intenzitása

23 %

Időtartam

2006. január 1. – 2006. december 31.

Gazdasági ágazat

Média

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Ministerstvo kultúry SR |
| --- |
| Nám. SNP 33 |
| SK-813 31 Bratislava |

Ministerstvo kultúry SR

Nám. SNP 33

SK-813 31 Bratislava

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.10.24. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 624/06 |
| Tagállam | Szlovákia |
| Megnevezés | Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti SEN Film s.r.o. |
| Jogalap | a) | Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.10.24.

Támogatás száma

N 624/06

Tagállam

Szlovákia

Megnevezés

Individuálna pomoc na audiovizuálnu tvorbu v prospech spoločnosti SEN Film s.r.o.

Jogalap

a)

Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 – § 4 ods. 1, písm. d),

| c) | Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR – 12947/05-110/30493 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 4 millió SKK

Támogatás intenzitása

12 %

Időtartam

2006. január 1. – 2006. december 31.

Gazdasági ágazat

Média

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Ministerstvo kultúry SR |
| --- |
| Nám. SNP 33 |
| SK-813 31 Bratislava |

Ministerstvo kultúry SR

Nám. SNP 33

SK-813 31 Bratislava

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/82

---

Értesítés az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében

Egy közösségi harmonizációs intézkedés rendelkezéseitől eltérő nemzeti jogszabály fenntartására irányuló kérelem visszavonása

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 314/10)

| 1. | 2005. december 5-én a Cseh Köztársaság kérelmet nyújtott be a kadmiumot tartalmazó műtrágyák forgalomba hozatalára vonatkozó nemzeti jogszabály fenntartására. A kérdéses előírások a Cseh Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően már hatályban voltak, és eltérnek a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK rendelet (1) rendelkezéseitől. |
| --- | --- |

1.

2005. december 5-én a Cseh Köztársaság kérelmet nyújtott be a kadmiumot tartalmazó műtrágyák forgalomba hozatalára vonatkozó nemzeti jogszabály fenntartására. A kérdéses előírások a Cseh Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozását megelőzően már hatályban voltak, és eltérnek a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK rendelet (1) rendelkezéseitől.

| 2. | A nemzeti jogszabály (2) megtiltja az 50 mg/kg P2O5-nél nagyobb kadmiumtartalmú foszfátműtrágyák forgalmazását a Cseh Köztársaság területén. |
| --- | --- |

2.

A nemzeti jogszabály (2) megtiltja az 50 mg/kg P2O5-nél nagyobb kadmiumtartalmú foszfátműtrágyák forgalmazását a Cseh Köztársaság területén.

| 3. | A 2005. június 1. óta hatályos 209/2005. cseh rendelet a meglévő nemzeti jogszabály alkalmazását a nemzeti műtrágyák kadmiumtartalmának korlátozására szűkíti, és felfüggeszti annak „EK-műtrágyákra” való alkalmazását. |
| --- | --- |

3.

A 2005. június 1. óta hatályos 209/2005. cseh rendelet a meglévő nemzeti jogszabály alkalmazását a nemzeti műtrágyák kadmiumtartalmának korlátozására szűkíti, és felfüggeszti annak „EK-műtrágyákra” való alkalmazását.

| 4. | A Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése szerint ha azt követően, hogy a Tanács vagy a Bizottság harmonizációs intézkedést fogadott el, egy tagállam a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatban szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot. |
| --- | --- |

4.

A Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése szerint ha azt követően, hogy a Tanács vagy a Bizottság harmonizációs intézkedést fogadott el, egy tagállam a 30. cikkben említett lényeges követelmények alapján vagy a környezet, illetve a munkakörnyezet védelmével kapcsolatban szükségesnek tartja nemzeti rendelkezések fenntartását, ezekről a rendelkezésekről és a fenntartásuk indokairól értesíti a Bizottságot.

| 5. | A 95. cikk (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül köteles a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyni vagy elutasítani, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

5.

A 95. cikk (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság az értesítéstől számított hat hónapon belül köteles a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyni vagy elutasítani, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

| 6. | Tekintettel az ügy összetettségére és arra, hogy nincs bizonyíték az emberi egészséget fenyegető veszélyre, a Bizottság úgy határozott, hogy elhalasztja a Cseh Köztársaság álláspontjának értékelését addig amíg kézhez nem kapja az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (EKKTB) véleményét amikor indokolttá válhat az EK-Szerződés 95. cikke (6) bekezdésének első albekezdésében említett időszak 2006. december 6-ig való meghosszabbítása. |
| --- | --- |

6.

Tekintettel az ügy összetettségére és arra, hogy nincs bizonyíték az emberi egészséget fenyegető veszélyre, a Bizottság úgy határozott, hogy elhalasztja a Cseh Köztársaság álláspontjának értékelését addig amíg kézhez nem kapja az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottsága (EKKTB) véleményét amikor indokolttá válhat az EK-Szerződés 95. cikke (6) bekezdésének első albekezdésében említett időszak 2006. december 6-ig való meghosszabbítása.

| 7. | A Bizottság 2006. május 24-én értesítette a Cseh Köztársaságot az említett időpontban kelt 2006/390/EK határozatáról (3), melyben egy további, 2006. december 6-ig tartó időszakra meghosszabbította a Szerződés 95. cikke (6) bekezdésének első albekezdésében említett, és az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezések jóváhagyására vagy visszautasítására vonatkozó határidőt. |
| --- | --- |

7.

A Bizottság 2006. május 24-én értesítette a Cseh Köztársaságot az említett időpontban kelt 2006/390/EK határozatáról (3), melyben egy további, 2006. december 6-ig tartó időszakra meghosszabbította a Szerződés 95. cikke (6) bekezdésének első albekezdésében említett, és az értesítésben szereplő nemzeti rendelkezések jóváhagyására vagy visszautasítására vonatkozó határidőt.

| 8. | Az EKKTB 2006. szeptember 19-én adta ki a cseh kockázatértékelésre (4) vonatkozó véleményét. |
| --- | --- |

8.

Az EKKTB 2006. szeptember 19-én adta ki a cseh kockázatértékelésre (4) vonatkozó véleményét.

| 9. | A cseh hatóságok 2006. november 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot a műtrágyák kadmiumszintjétől való eltérésre irányuló jelenlegi kérelem visszavonásáról. A levél szerint a cseh hatóságok új kérelmet kívánnak benyújtani, amint a cseh kockázatértékelési tanulmányban benyújtott adatok jobban ki lesznek dolgozva, figyelembe véve az EKKTB véleményét is. |
| --- | --- |

9.

A cseh hatóságok 2006. november 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot a műtrágyák kadmiumszintjétől való eltérésre irányuló jelenlegi kérelem visszavonásáról. A levél szerint a cseh hatóságok új kérelmet kívánnak benyújtani, amint a cseh kockázatértékelési tanulmányban benyújtott adatok jobban ki lesznek dolgozva, figyelembe véve az EKKTB véleményét is.

| 10. | Mivel a Cseh Köztársaság visszavonta kérelmét, nincs szükség arra, hogy a Bizottság a nemzeti jogszabályokat jóváhagyó vagy visszautasító határozatot fogadjon el. |
| --- | --- |

10.

Mivel a Cseh Köztársaság visszavonta kérelmét, nincs szükség arra, hogy a Bizottság a nemzeti jogszabályokat jóváhagyó vagy visszautasító határozatot fogadjon el.

| 11. | A Bizottság a Cseh Köztársaságtól kapott minden új, a műtrágyák kadmiumszintjére vonatkozó értesítést saját jellemzői alapján, az EK-Szerződés 95. cikke (4) bekezdésének megfelelően vizsgál meg. |
| --- | --- |

11.

A Bizottság a Cseh Köztársaságtól kapott minden új, a műtrágyák kadmiumszintjére vonatkozó értesítést saját jellemzői alapján, az EK-Szerződés 95. cikke (4) bekezdésének megfelelően vizsgál meg.

---

(1)  HL L 304., 2003.11.21., 1. o.

(2)  474/2000. rendelet a műtrágyákkal szemben támasztott követelmények meghatározásáról.

(3)  HL L 150., 2006.6.3., 17. o.

(4)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm

---

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/83

---

A Hivatalos Lapban közzétételre szánt összefoglaló információ

(2006/C 314/11)

| A támogatás száma | 60540. sz. ügy |
| --- | --- |
| EFTA-állam | Liechtenstein |
| A támogatási program megnevezése | Médiatámogatási törvény (Medienförderungsgesetz) |
| Jogalap | Médiatámogatási törvény, 36/2006. sz. kormányjavaslat a liechtensteini országgyűlés számára |
| A program keretében tervezett éves kiadás | 1,5 millió CHF (mintegy 966 000 EUR)
  Teljes összeg öt évre: 7,5 millió CHF (mintegy 4 829 000 EUR) |
| Időtartam | Hatálybalépés: 2007. január 1.
  A médiatámogatási törvény időtartama időben nem korlátozott. A mentesítést azonban öt évre, azaz 2011. december 31-ig kérték. Ezen időpontot követően a programot újból bejelentik a hatóságnál. |
| A támogatási program maximális támogatási intenzitása | A médiatámogatási törvény 4. szakasza értelmében az egy média számára újságírói/szerkesztői tartalom létrehozásában résztvevő alkalmazottak tarifaszerződés szerinti bérköltségének 30 %-a.
  A médiatámogatási törvény 4. szakasza értelmében a média tényleges terjesztési költségeinek 25 %-a.
  A médiatámogatási törvény 4. szakasza értelmében az egy média számára újságírói/szerkesztői tartalom létrehozásában résztvevő alkalmazottak képzési és oktatási költségének 40 %-a. |
| Gazdasági ágazatok | A média területén tevékeny vállalkozások |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Media Commission |
| Regierungsgebäude |
| FL-9490 Vaduz |
| Liechtensteini Hercegség |

A támogatás száma

60540. sz. ügy

EFTA-állam

Liechtenstein

A támogatási program megnevezése

Médiatámogatási törvény (Medienförderungsgesetz)

Jogalap

Médiatámogatási törvény, 36/2006. sz. kormányjavaslat a liechtensteini országgyűlés számára

A program keretében tervezett éves kiadás

1,5 millió CHF (mintegy 966 000 EUR)

Teljes összeg öt évre: 7,5 millió CHF (mintegy 4 829 000 EUR)

Időtartam

Hatálybalépés: 2007. január 1.

A médiatámogatási törvény időtartama időben nem korlátozott. A mentesítést azonban öt évre, azaz 2011. december 31-ig kérték. Ezen időpontot követően a programot újból bejelentik a hatóságnál.

A támogatási program maximális támogatási intenzitása

A médiatámogatási törvény 4. szakasza értelmében az egy média számára újságírói/szerkesztői tartalom létrehozásában résztvevő alkalmazottak tarifaszerződés szerinti bérköltségének 30 %-a.

A médiatámogatási törvény 4. szakasza értelmében a média tényleges terjesztési költségeinek 25 %-a.

A médiatámogatási törvény 4. szakasza értelmében az egy média számára újságírói/szerkesztői tartalom létrehozásában résztvevő alkalmazottak képzési és oktatási költségének 40 %-a.

Gazdasági ágazatok

A média területén tevékeny vállalkozások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Media Commission

Regierungsgebäude

FL-9490 Vaduz

Liechtensteini Hercegség

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/84

---

Iránymutatás a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírság megállapításának módszeréről

(2006/C 314/12)

| A. | E közleményt az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) szabályai szerint teszik közzé. |
| --- | --- |

A.

E közleményt az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) szabályai szerint teszik közzé.

| B. | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) közleményt tett közzé „Iránymutatás az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról” (1) címmel. E jogi aktus meghatározza azon elveket, amelyeket a Bizottság az EK versenyszabályainak megszegése esetén a bírságok kiszabásakor követ (2). |
| --- | --- |

B.

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) közleményt tett közzé „Iránymutatás az 1/2003/EK rendelet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról” (1) címmel. E jogi aktus meghatározza azon elveket, amelyeket a Bizottság az EK versenyszabályainak megszegése esetén a bírságok kiszabásakor követ (2).

| C. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy a fent említett jogi aktus EGT vonatkozású. Az azonos versenyfeltételek fenntartása, valamint az EGT versenyszabályainak az Európai Gazdasági Térség területén megvalósuló egységes alkalmazása érdekében a Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja által ráruházott hatáskörnél fogva elfogadja e közleményt. A Hatóság – a vonatkozó EGT szabályok adott esetre történő alkalmazásakor – az e közleményben megállapított elveket és szabályokat szándékozik követni. |
| --- | --- |

C.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság úgy véli, hogy a fent említett jogi aktus EGT vonatkozású. Az azonos versenyfeltételek fenntartása, valamint az EGT versenyszabályainak az Európai Gazdasági Térség területén megvalósuló egységes alkalmazása érdekében a Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja által ráruházott hatáskörnél fogva elfogadja e közleményt. A Hatóság – a vonatkozó EGT szabályok adott esetre történő alkalmazásakor – az e közleményben megállapított elveket és szabályokat szándékozik követni.

BEVEZETÉS

| 1. | A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete (a továbbiakban: a II. fejezet) (3) 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint az EFTA Felügyeleti Hatóság határozattal bírságot szabhat ki a vállalkozásokra vagy vállalkozások társulásaira, amennyiben azok akár szándékosan, akár gondatlanságból megsértik az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikkét. |
| --- | --- |

1.

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezete (a továbbiakban: a II. fejezet) (3) 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint az EFTA Felügyeleti Hatóság határozattal bírságot szabhat ki a vállalkozásokra vagy vállalkozások társulásaira, amennyiben azok akár szándékosan, akár gondatlanságból megsértik az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikkét.

| 2. | Ami az ilyen jellegű bírságok kiszabását illeti, az EFTA Felügyeleti Hatóság e hatáskörét széles mérlegelési jogkör (4) alapján gyakorolhatja, amelyet a II. fejezet korlátoz. Először is a Hatóságnak meg kell vizsgálnia mind a jogsértés súlyosságát, mind az időtartamát. Másodszor, a kiszabott bírság nem haladhatja meg a II. fejezet 23. cikke (2) bekezdésének második és harmadik albekezdésében szereplő határértékeket. |
| --- | --- |

2.

Ami az ilyen jellegű bírságok kiszabását illeti, az EFTA Felügyeleti Hatóság e hatáskörét széles mérlegelési jogkör (4) alapján gyakorolhatja, amelyet a II. fejezet korlátoz. Először is a Hatóságnak meg kell vizsgálnia mind a jogsértés súlyosságát, mind az időtartamát. Másodszor, a kiszabott bírság nem haladhatja meg a II. fejezet 23. cikke (2) bekezdésének második és harmadik albekezdésében szereplő határértékeket.

| 3. | E döntések átlátható és objektív jellegének biztosítására az EFTA Felügyeleti Hatóság 2003. január 16-án a bírságok megállapítására vonatkozó, 1998. évi bizottsági iránymutatásnak megfelelően (5) a bírságok megállapítására vonatkozó iránymutatást tett közzé (6). Az e közleményekben meghatározott iránymutatások gyakorlati végrehajtásának fényében az EFTA Felügyeleti Hatóság helyénvalónak tartja bírságokkal kapcsolatos politikájának fejlesztését és finomítását. |
| --- | --- |

3.

E döntések átlátható és objektív jellegének biztosítására az EFTA Felügyeleti Hatóság 2003. január 16-án a bírságok megállapítására vonatkozó, 1998. évi bizottsági iránymutatásnak megfelelően (5) a bírságok megállapítására vonatkozó iránymutatást tett közzé (6). Az e közleményekben meghatározott iránymutatások gyakorlati végrehajtásának fényében az EFTA Felügyeleti Hatóság helyénvalónak tartja bírságokkal kapcsolatos politikájának fejlesztését és finomítását.

| 4. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság azon hatásköre, hogy bírságot szabhat ki a vállalkozásokra vagy vállalkozások társulásaira, amennyiben azok akár szándékosan, akár gondatlanságból megsértik az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikkét, egyike a Hatóság rendelkezésére álló azon eszközöknek, amelyek lehetővé teszik az EGT-megállapodás által a Hatóság hatáskörébe utalt felügyeleti feladatok ellátását (7). Ezek a feladatok nem csak az egyedi jogsértések kivizsgálását és büntetését jelentik, hanem egy olyan általános politika követésének a kötelezettségét is magukban foglalják, amelynek célja az EGT-megállapodásban meghatározott elvek alkalmazása a versenypolitika területén, valamint a vállalkozások magatartásának ilyen irányba történő terelése (8). Ennek érdekében a Hatóságnak fenn kell tartania tevékenységének elrettentő jellegét (9). Következésképpen abban az esetben, ha a Hatóság az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikkének rendelkezéseibe ütköző jogsértést észlel, szükségesnek ítélheti a jogsértést elkövető feleket bírsággal sújtani. A bírságoknak elégséges elrettentő hatással kell rendelkezniük, nem csupán az érintett vállalkozásokat szankcionálva (speciális elrettentő hatás), hanem más vállalatokat is elriasztva az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkével ellentétes magatartástól, illetve annak folytatásától (általános elrettentő hatás). |
| --- | --- |

4.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság azon hatásköre, hogy bírságot szabhat ki a vállalkozásokra vagy vállalkozások társulásaira, amennyiben azok akár szándékosan, akár gondatlanságból megsértik az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikkét, egyike a Hatóság rendelkezésére álló azon eszközöknek, amelyek lehetővé teszik az EGT-megállapodás által a Hatóság hatáskörébe utalt felügyeleti feladatok ellátását (7). Ezek a feladatok nem csak az egyedi jogsértések kivizsgálását és büntetését jelentik, hanem egy olyan általános politika követésének a kötelezettségét is magukban foglalják, amelynek célja az EGT-megállapodásban meghatározott elvek alkalmazása a versenypolitika területén, valamint a vállalkozások magatartásának ilyen irányba történő terelése (8). Ennek érdekében a Hatóságnak fenn kell tartania tevékenységének elrettentő jellegét (9). Következésképpen abban az esetben, ha a Hatóság az EGT-megállapodás 53. vagy 54. cikkének rendelkezéseibe ütköző jogsértést észlel, szükségesnek ítélheti a jogsértést elkövető feleket bírsággal sújtani. A bírságoknak elégséges elrettentő hatással kell rendelkezniük, nem csupán az érintett vállalkozásokat szankcionálva (speciális elrettentő hatás), hanem más vállalatokat is elriasztva az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkével ellentétes magatartástól, illetve annak folytatásától (általános elrettentő hatás).

| 5. | E célok elérése érdekében helyénvaló, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság a bírságok megállapításához azon eladott áruk vagy szolgáltatások értékét vegye alapul, amelyekre a jogsértés vonatkozik. A jogsértés időtartamának szintén fontos szerepet kell játszania a bírság megfelelő összegének kiszámításában. A jogsértés időtartama szükségszerűen befolyásolja a jogsértés lehetséges piaci következményeit. Ennélfogva fontos, hogy a bírság azt is tükrözze, a vállalkozás hány évig vett részt a jogsértésben. |
| --- | --- |

5.

E célok elérése érdekében helyénvaló, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság a bírságok megállapításához azon eladott áruk vagy szolgáltatások értékét vegye alapul, amelyekre a jogsértés vonatkozik. A jogsértés időtartamának szintén fontos szerepet kell játszania a bírság megfelelő összegének kiszámításában. A jogsértés időtartama szükségszerűen befolyásolja a jogsértés lehetséges piaci következményeit. Ennélfogva fontos, hogy a bírság azt is tükrözze, a vállalkozás hány évig vett részt a jogsértésben.

| 6. | A jogsértéssel összefüggő eladások értékének és a jogsértés időtartamának kombinációja megfelelő helyettesítő értéknek tekinthető, amely tükrözi a jogsértés gazdasági jelentőségét, valamint a jogsértésben részt vevő egyes vállalkozások egymáshoz viszonyított súlyát. A fenti jelzőszámok jól tükrözik a bírság nagyságrendjét, de nem szolgálhatnak automatikus számtani számítási módszer alapjául. |
| --- | --- |

6.

A jogsértéssel összefüggő eladások értékének és a jogsértés időtartamának kombinációja megfelelő helyettesítő értéknek tekinthető, amely tükrözi a jogsértés gazdasági jelentőségét, valamint a jogsértésben részt vevő egyes vállalkozások egymáshoz viszonyított súlyát. A fenti jelzőszámok jól tükrözik a bírság nagyságrendjét, de nem szolgálhatnak automatikus számtani számítási módszer alapjául.

| 7. | A bírságba szükséges olyan speciális, a jogsértés időtartamától független összeget is beépíteni, amely a vállalkozások még meg nem kezdett jogellenes magatartástól való elrettentésére szolgál. |
| --- | --- |

7.

A bírságba szükséges olyan speciális, a jogsértés időtartamától független összeget is beépíteni, amely a vállalkozások még meg nem kezdett jogellenes magatartástól való elrettentésére szolgál.

| 8. | Az alábbi szakaszok részletesen ismertetik azokat az elveket, amelyeket az EFTA Felügyeleti Hatóság a II. fejezet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapítása során szem előtt fog tartani. |
| --- | --- |

8.

Az alábbi szakaszok részletesen ismertetik azokat az elveket, amelyeket az EFTA Felügyeleti Hatóság a II. fejezet 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapítása során szem előtt fog tartani.

A BÍRSÁGOK MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK MÓDSZERE

| 1. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság a lenti 37. pont sérelme nélkül az alábbi, kétlépcsős módszertant fogja használni a vállalkozásokra vagy a vállalkozások társulásaira kiszabott bírságok megállapításához. |
| --- | --- |

1.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a lenti 37. pont sérelme nélkül az alábbi, kétlépcsős módszertant fogja használni a vállalkozásokra vagy a vállalkozások társulásaira kiszabott bírságok megállapításához.

| 2. | Első lépésként az EFTA Felügyeleti Hatóság meghatározza az alapösszeget az egyes vállalkozások vagy vállalkozások társulásai vonatkozásában (lásd lent, 1. szakasz). |
| --- | --- |

2.

Első lépésként az EFTA Felügyeleti Hatóság meghatározza az alapösszeget az egyes vállalkozások vagy vállalkozások társulásai vonatkozásában (lásd lent, 1. szakasz).

| 3. | Második lépésként ezt az alapösszeget korrigálhatja: emeli vagy csökkenti (lásd lent, 2. szakasz). |
| --- | --- |

3.

Második lépésként ezt az alapösszeget korrigálhatja: emeli vagy csökkenti (lásd lent, 2. szakasz).

1.   A bírság alapösszege

| 4. | Az alapösszeg az eladások értékének megfelelően a következő módszer alapján kerül megállapításra. |
| --- | --- |

4.

Az alapösszeg az eladások értékének megfelelően a következő módszer alapján kerül megállapításra.

A.   Az eladások értékének meghatározása

| 5. | A kiszabásra kerülő bírságok alapösszegének meghatározásához az EFTA Felügyeleti Hatóság a jogsértés által közvetlenül vagy közvetve (10) érintett, a vállalkozás által az EGT-n belül, az érintett földrajzi területen értékesített áruk és szolgáltatások eladásának értékét alkalmazza. A Hatóság rendszerint a vállalkozásnak a jogsértésben való részvétel utolsó teljes üzleti évében történt eladásait veszi figyelembe (a továbbiakban: az eladások értéke). |
| --- | --- |

5.

A kiszabásra kerülő bírságok alapösszegének meghatározásához az EFTA Felügyeleti Hatóság a jogsértés által közvetlenül vagy közvetve (10) érintett, a vállalkozás által az EGT-n belül, az érintett földrajzi területen értékesített áruk és szolgáltatások eladásának értékét alkalmazza. A Hatóság rendszerint a vállalkozásnak a jogsértésben való részvétel utolsó teljes üzleti évében történt eladásait veszi figyelembe (a továbbiakban: az eladások értéke).

| 6. | Amennyiben a vállalkozások társulása által elkövetett jogsértés tagjainak tevékenységével kapcsolatos, az eladások értéke általában a tagok eladásainak összegét jelenti. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben a vállalkozások társulása által elkövetett jogsértés tagjainak tevékenységével kapcsolatos, az eladások értéke általában a tagok eladásainak összegét jelenti.

| 7. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság a vállalkozások esetében az eladások értékének megállapításához az adott vállalkozás rendelkezésre álló legalkalmasabb adatait fogja felhasználni. |
| --- | --- |

7.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság a vállalkozások esetében az eladások értékének megállapításához az adott vállalkozás rendelkezésre álló legalkalmasabb adatait fogja felhasználni.

| 8. | Amennyiben a vállalkozás által rendelkezésre bocsátott adatok nem teljesek vagy megbízhatatlanok, az EFTA Felügyeleti Hatóság a kapott részleges adatállomány és/vagy az általa relevánsnak és megfelelőnek ítélt egyéb információk alapján határozhatja meg az eladások értékét. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben a vállalkozás által rendelkezésre bocsátott adatok nem teljesek vagy megbízhatatlanok, az EFTA Felügyeleti Hatóság a kapott részleges adatállomány és/vagy az általa relevánsnak és megfelelőnek ítélt egyéb információk alapján határozhatja meg az eladások értékét.

| 9. | Az eladások értékét a HÉA és más, közvetlenül az eladáshoz közvetlenül kapcsolódó adók alkalmazása előtt határozzák meg. |
| --- | --- |

9.

Az eladások értékét a HÉA és más, közvetlenül az eladáshoz közvetlenül kapcsolódó adók alkalmazása előtt határozzák meg.

| 10. | Amennyiben egy jogsértés területi kiterjedése meghaladja az EGT területét (például a világméretű kartellek esetében), a vállalkozás szóban forgó, az EGT-n belül történt eladásai nem feltétlenül tükrözik megfelelő módon az egyes vállalkozások jogsértésben betöltött szerepének súlyát. Főként ilyen lehet például a piac felosztására irányuló világpiaci szintű megállapodások esete.
  Annak érdekében, hogy ilyen körülmények között tükrözni lehessen az EGT-n belüli összértékesítést, valamint az egyes vállalkozások jogsértésben való részvételének viszonylagos arányát, az EFTA Felügyeleti Hatóság megbecsülheti a jogsértés által érintett áruk vagy szolgáltatások eladásainak teljes értékét a releváns földrajzi piac egészére nézve (amely túllépi az EGT határait), majd ezen a piacon meghatározza a jogsértésben részt vevő vállalkozások értékesítésből való részesedését, és az így kapott részesedési arányokat a vállalkozások EGT-n belüli összesített értékesítésére vetítheti. Az eredményt az eladások értékeként fogják felhasználni a bírság alapösszegének megállapításához. |
| --- | --- |

10.

Amennyiben egy jogsértés területi kiterjedése meghaladja az EGT területét (például a világméretű kartellek esetében), a vállalkozás szóban forgó, az EGT-n belül történt eladásai nem feltétlenül tükrözik megfelelő módon az egyes vállalkozások jogsértésben betöltött szerepének súlyát. Főként ilyen lehet például a piac felosztására irányuló világpiaci szintű megállapodások esete.

Annak érdekében, hogy ilyen körülmények között tükrözni lehessen az EGT-n belüli összértékesítést, valamint az egyes vállalkozások jogsértésben való részvételének viszonylagos arányát, az EFTA Felügyeleti Hatóság megbecsülheti a jogsértés által érintett áruk vagy szolgáltatások eladásainak teljes értékét a releváns földrajzi piac egészére nézve (amely túllépi az EGT határait), majd ezen a piacon meghatározza a jogsértésben részt vevő vállalkozások értékesítésből való részesedését, és az így kapott részesedési arányokat a vállalkozások EGT-n belüli összesített értékesítésére vetítheti. Az eredményt az eladások értékeként fogják felhasználni a bírság alapösszegének megállapításához.

B.   A bírság alapösszegének meghatározása

| 11. | A bírság alapösszege az eladások értékéhez bizonyos meghatározott mértékben aránylik; az arányszámot a jogsértés súlyosságának függvényében állapítják meg, és a jogsértés éveinek számával szorozzák meg. |
| --- | --- |

11.

A bírság alapösszege az eladások értékéhez bizonyos meghatározott mértékben aránylik; az arányszámot a jogsértés súlyosságának függvényében állapítják meg, és a jogsértés éveinek számával szorozzák meg.

| 12. | A súlyosságot minden egyes jogsértéstípusnál esetenként állapítják meg, valamennyi releváns körülmény figyelembevételével. |
| --- | --- |

12.

A súlyosságot minden egyes jogsértéstípusnál esetenként állapítják meg, valamennyi releváns körülmény figyelembevételével.

| 13. | Általános szabály szerint az eladások értékének szóban forgó arányát akár 30 %-ban is megállapíthatják. |
| --- | --- |

13.

Általános szabály szerint az eladások értékének szóban forgó arányát akár 30 %-ban is megállapíthatják.

| 14. | Annak eldöntéséhez, hogy az eladások értékének adott esetben alkalmazandó aránya alacsonyabb vagy magasabb legyen-e ennél a mértéknél, az EFTA Felügyeleti Hatóság olyan tényezőket fog figyelembe venni, mint például a jogsértés jellege, az érintett vállalkozások összesített piaci részesedése, a jogsértés földrajzi kiterjedése, valamint az, hogy a jogsértés megvalósult-e. |
| --- | --- |

14.

Annak eldöntéséhez, hogy az eladások értékének adott esetben alkalmazandó aránya alacsonyabb vagy magasabb legyen-e ennél a mértéknél, az EFTA Felügyeleti Hatóság olyan tényezőket fog figyelembe venni, mint például a jogsértés jellege, az érintett vállalkozások összesített piaci részesedése, a jogsértés földrajzi kiterjedése, valamint az, hogy a jogsértés megvalósult-e.

| 15. | Az árak rögzítéséről, a piac felosztásáról és a termelés korlátozásáról szóló – általában titkos – horizontális megállapodások (11) természetüknél fogva a legsúlyosabb versenykorlátozások közé számítanak. A versenypolitika elvei jegyében szigorú bírságokat kell ellenük alkalmazni. Ezért az ilyen jellegű jogsértések esetén az eladások arányát általában a legmagasabb szinten állapítják meg. |
| --- | --- |

15.

Az árak rögzítéséről, a piac felosztásáról és a termelés korlátozásáról szóló – általában titkos – horizontális megállapodások (11) természetüknél fogva a legsúlyosabb versenykorlátozások közé számítanak. A versenypolitika elvei jegyében szigorú bírságokat kell ellenük alkalmazni. Ezért az ilyen jellegű jogsértések esetén az eladások arányát általában a legmagasabb szinten állapítják meg.

| 16. | Annak érdekében, hogy a jogsértésben részt vevő minden egyes vállalkozás részvételének időtartamát figyelembe vegyék, az eladások értékének függvényében meghatározott összeget (lásd 20–23. pont) megszorozzák a jogsértésben való részvétel éveinek számával. A hat hónapnál rövidebb időszak fél évként, a hat hónapot meghaladó, de egy évnél rövidebb időszak egy teljes évként kerül beszámításra. |
| --- | --- |

16.

Annak érdekében, hogy a jogsértésben részt vevő minden egyes vállalkozás részvételének időtartamát figyelembe vegyék, az eladások értékének függvényében meghatározott összeget (lásd 20–23. pont) megszorozzák a jogsértésben való részvétel éveinek számával. A hat hónapnál rövidebb időszak fél évként, a hat hónapot meghaladó, de egy évnél rövidebb időszak egy teljes évként kerül beszámításra.

| 17. | Ezenkívül, függetlenül attól, hogy a vállalkozás milyen hosszú időszakon keresztül vett részt a jogsértésben, az EFTA Felügyeleti Hatóság – az A. szakaszban fent meghatározott módon – az alapösszegbe beépít egy olyan összeget, amely az eladások értékének 15 és 25 %-a között mozog, annak érdekében, hogy a vállalkozásokat elrettentsék attól, hogy egyáltalán árrögzítésről, piacfelosztásról és termeléskorlátozásról szóló horizontális megállapodásokat kössenek. A Hatóság más jogsértések esetén is alkalmazhat ilyen kiegészítő összeget. Annak eldöntésére, hogy adott esetben az eladások értékének mekkora hányada alkalmazandó, a Hatóság figyelembe fog venni bizonyos – főként a 22. pontban meghatározott – tényezőket. |
| --- | --- |

17.

Ezenkívül, függetlenül attól, hogy a vállalkozás milyen hosszú időszakon keresztül vett részt a jogsértésben, az EFTA Felügyeleti Hatóság – az A. szakaszban fent meghatározott módon – az alapösszegbe beépít egy olyan összeget, amely az eladások értékének 15 és 25 %-a között mozog, annak érdekében, hogy a vállalkozásokat elrettentsék attól, hogy egyáltalán árrögzítésről, piacfelosztásról és termeléskorlátozásról szóló horizontális megállapodásokat kössenek. A Hatóság más jogsértések esetén is alkalmazhat ilyen kiegészítő összeget. Annak eldöntésére, hogy adott esetben az eladások értékének mekkora hányada alkalmazandó, a Hatóság figyelembe fog venni bizonyos – főként a 22. pontban meghatározott – tényezőket.

| 18. | Amennyiben a jogsértésben részt vevő vállalatok eladásainak értéke hasonló, de nem azonos, az EFTA Felügyeleti Hatóság az egyes vállalkozások számára azonos alapösszeget is meghatározhat. Ezenkívül a bírság alapösszegének meghatározása során a Hatóság kerekített számadatokat fog használni. |
| --- | --- |

18.

Amennyiben a jogsértésben részt vevő vállalatok eladásainak értéke hasonló, de nem azonos, az EFTA Felügyeleti Hatóság az egyes vállalkozások számára azonos alapösszeget is meghatározhat. Ezenkívül a bírság alapösszegének meghatározása során a Hatóság kerekített számadatokat fog használni.

2.   Az alapösszeg korrigálása

| 19. | A bírság meghatározása során az EFTA Felügyeleti Hatóság figyelembe vehet olyan körülményeket, amelyek az 1. szakaszban fent leírtaknak megfelelően megállapított alapösszeg emeléséhez vagy csökkentéséhez vezetnek. Ennek megállapításához a Hatóság a szóban forgó eset valamennyi releváns körülményét figyelembe vevő, átfogó jellegű értékelést fog végezni. |
| --- | --- |

19.

A bírság meghatározása során az EFTA Felügyeleti Hatóság figyelembe vehet olyan körülményeket, amelyek az 1. szakaszban fent leírtaknak megfelelően megállapított alapösszeg emeléséhez vagy csökkentéséhez vezetnek. Ennek megállapításához a Hatóság a szóban forgó eset valamennyi releváns körülményét figyelembe vevő, átfogó jellegű értékelést fog végezni.

A.   Súlyosbító körülmények

| 20. | A bírság alapösszege emelhető, ha az EFTA Felügyeleti Hatóság súlyosbító körülményeket állapít meg, mint például:






  — | amikor egy vállalkozás ugyanolyan vagy hasonló jogsértést folytat vagy ismétel meg azután, hogy a Hatóság vagy valamely nemzeti versenyhatóság megállapította, hogy a vállalkozás megsértette az 53. vagy az 54. cikket: az alapösszeget minden megállapított jogsértés után akár 100 %-kal is felemelik, |
| --- | --- | --- |

20.

A bírság alapösszege emelhető, ha az EFTA Felügyeleti Hatóság súlyosbító körülményeket állapít meg, mint például:

—

amikor egy vállalkozás ugyanolyan vagy hasonló jogsértést folytat vagy ismétel meg azután, hogy a Hatóság vagy valamely nemzeti versenyhatóság megállapította, hogy a vállalkozás megsértette az 53. vagy az 54. cikket: az alapösszeget minden megállapított jogsértés után akár 100 %-kal is felemelik,

| — | a Hatóság vizsgálata során az együttműködés megtagadása vagy a vizsgálat akadályozása, |
| --- | --- |

—

a Hatóság vizsgálata során az együttműködés megtagadása vagy a vizsgálat akadályozása,

| — | a jogsértés irányítóként vagy felbujtóként történő elkövetése; a Hatóság különös figyelmet fog fordítani azokra az intézkedésekre, amelyek más vállalkozásokat a jogsértésben való részvételre kényszerítenek és/vagy amelyek megtorló jelleggel más vállalkozásokat jogsértést képező magatartás betartására kényszerítenek. |
| --- | --- |

—

a jogsértés irányítóként vagy felbujtóként történő elkövetése; a Hatóság különös figyelmet fog fordítani azokra az intézkedésekre, amelyek más vállalkozásokat a jogsértésben való részvételre kényszerítenek és/vagy amelyek megtorló jelleggel más vállalkozásokat jogsértést képező magatartás betartására kényszerítenek.

B.   Enyhítő körülmények

| 21. | A bírság alapösszege csökkenthető, ha az EFTA Felügyeleti Hatóság enyhítő körülményeket állapít meg, mint például:






  — | amikor az érintett vállalat bizonyítani tudja, hogy a Hatóság első közbelépésére abbahagyta a jogsértést: ez nem vonatkozik a titkos megállapodásokra és magatartásokra (főként a kartellekre nem), |
| --- | --- | --- |

21.

A bírság alapösszege csökkenthető, ha az EFTA Felügyeleti Hatóság enyhítő körülményeket állapít meg, mint például:

—

amikor az érintett vállalat bizonyítani tudja, hogy a Hatóság első közbelépésére abbahagyta a jogsértést: ez nem vonatkozik a titkos megállapodásokra és magatartásokra (főként a kartellekre nem),

| — | amikor az érintett vállalkozás bizonyítani tudja, hogy a jogsértést gondatlanságból követték el, |
| --- | --- |

—

amikor az érintett vállalkozás bizonyítani tudja, hogy a jogsértést gondatlanságból követték el,

| — | amikor az érintett vállalat bizonyítékkal szolgál arra, hogy részvétele a jogsértésben kifejezetten csekély, és következésképpen bizonyítani tudja azt is, hogy mialatt részt vett a jogsértő megállapodásban, a piacon versenyző magatartás tanúsításával hatékony módon elkerülte annak végrehajtását: annak puszta ténye, hogy egy vállalkozás a jogsértésben rövidebb ideig vett részt, mint a többi vállalkozás, nem számít enyhítő körülménynek, hiszen ez a tény már az alapösszegben is tükröződik, |
| --- | --- |

—

amikor az érintett vállalat bizonyítékkal szolgál arra, hogy részvétele a jogsértésben kifejezetten csekély, és következésképpen bizonyítani tudja azt is, hogy mialatt részt vett a jogsértő megállapodásban, a piacon versenyző magatartás tanúsításával hatékony módon elkerülte annak végrehajtását: annak puszta ténye, hogy egy vállalkozás a jogsértésben rövidebb ideig vett részt, mint a többi vállalkozás, nem számít enyhítő körülménynek, hiszen ez a tény már az alapösszegben is tükröződik,

| — | amikor az érintett vállalkozás hatékonyan együttműködik a Hatósággal az engedékenységi közlemény hatályán, valamint a jog által előírt együttműködési kötelezettségén túl, |
| --- | --- |

—

amikor az érintett vállalkozás hatékonyan együttműködik a Hatósággal az engedékenységi közlemény hatályán, valamint a jog által előírt együttműködési kötelezettségén túl,

| — | amennyiben a vállalkozás versenyellenes magatartását hatóságok vagy jogszabályok engedélyezték vagy ösztönözték (12). |
| --- | --- |

—

amennyiben a vállalkozás versenyellenes magatartását hatóságok vagy jogszabályok engedélyezték vagy ösztönözték (12).

C.   Az elrettentő hatás érdekében történő speciális növelés

| 22. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság különös figyelmet fog fordítani annak biztosítására, hogy a bírságok megfelelő elrettentő hatással bírjanak; ennek érdekében növelheti az olyan vállalkozásokra kirótt bírságot, amelyek a jogsértés által érintett áruk és szolgáltatások értékesítésén túl különösen jelentős forgalmat bonyolítanak. |
| --- | --- |

22.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság különös figyelmet fog fordítani annak biztosítására, hogy a bírságok megfelelő elrettentő hatással bírjanak; ennek érdekében növelheti az olyan vállalkozásokra kirótt bírságot, amelyek a jogsértés által érintett áruk és szolgáltatások értékesítésén túl különösen jelentős forgalmat bonyolítanak.

| 23. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság annak érdekében is szükségesnek tarthatja a szankció növelését, hogy az meghaladja a jogsértésnek köszönhető jogtalan hasznot, amennyiben annak mértéke felbecsülhető. |
| --- | --- |

23.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság annak érdekében is szükségesnek tarthatja a szankció növelését, hogy az meghaladja a jogsértésnek köszönhető jogtalan hasznot, amennyiben annak mértéke felbecsülhető.

D.   Jogszabályban meghatározott felső határ

| 24. | A jogsértésben részt vevő vállalkozás és vállalkozások társulása vonatkozásában a bírság végösszege – a II. fejezet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében – semmilyen esetben nem haladhatja meg az előző üzleti év során megvalósított teljes forgalom 10 %-át. |
| --- | --- |

24.

A jogsértésben részt vevő vállalkozás és vállalkozások társulása vonatkozásában a bírság végösszege – a II. fejezet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében – semmilyen esetben nem haladhatja meg az előző üzleti év során megvalósított teljes forgalom 10 %-át.

| 25. | Amennyiben egy társulás jogsértése a tagok tevékenységéhez kapcsolódik, a bírság nem haladhatja meg a társulás jogsértése által érintett piacon működő egyes tagjai teljes forgalma összegének 10 %-át. |
| --- | --- |

25.

Amennyiben egy társulás jogsértése a tagok tevékenységéhez kapcsolódik, a bírság nem haladhatja meg a társulás jogsértése által érintett piacon működő egyes tagjai teljes forgalma összegének 10 %-át.

E.   Engedékenységi közlemény

| 26. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság az engedékenységi szabályokat a vonatkozó közleményben szereplő feltételek szerint fogja alkalmazni. |
| --- | --- |

26.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság az engedékenységi szabályokat a vonatkozó közleményben szereplő feltételek szerint fogja alkalmazni.

F.   Fizetési képesség

| 27. | Különleges körülmények fennállása esetén az EFTA Felügyeleti Hatóság kérelemre figyelembe veheti a vállalkozás adott szociális és közgazdasági környezetben fennálló fizetési képességének hiányát. Ezen a címen a Hatóság nem csökkenti a bírságot csupán a vállalkozás kedvezőtlen vagy veszteséges pénzügyi helyzetének megállapítása miatt. A bírság csak abban az esetben csökkenthető, ha objektív bizonyíték szolgál arra, hogy a bírság kiszabása – a jelen iránymutatásban meghatározott feltételek mellett – visszavonhatatlanul veszélybe sodorná az érintett vállalkozás gazdasági életképességét, és aktív eszközeit értéküktől megfosztaná. |
| --- | --- |

27.

Különleges körülmények fennállása esetén az EFTA Felügyeleti Hatóság kérelemre figyelembe veheti a vállalkozás adott szociális és közgazdasági környezetben fennálló fizetési képességének hiányát. Ezen a címen a Hatóság nem csökkenti a bírságot csupán a vállalkozás kedvezőtlen vagy veszteséges pénzügyi helyzetének megállapítása miatt. A bírság csak abban az esetben csökkenthető, ha objektív bizonyíték szolgál arra, hogy a bírság kiszabása – a jelen iránymutatásban meghatározott feltételek mellett – visszavonhatatlanul veszélybe sodorná az érintett vállalkozás gazdasági életképességét, és aktív eszközeit értéküktől megfosztaná.

ZÁRÓ ÉSZREVÉTELEK

| 28. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság adott esetben jelképes bírságot is kiszabhat. Az ilyen bírság kiszabását a határozat szövegében indokolni kell. |
| --- | --- |

28.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság adott esetben jelképes bírságot is kiszabhat. Az ilyen bírság kiszabását a határozat szövegében indokolni kell.

| 29. | Bár ezen iránymutatás meghatározza az általános módszertant a bírságok megállapítását illetően, azonban az egyes ügyek egyedisége vagy egy bizonyos ügy esetében az elrettentő hatás elérésének szükségessége okán a Hatóság eltérhet ezektől a módszerektől, valamint a 21. pontban megszabott határértékektől. |
| --- | --- |

29.

Bár ezen iránymutatás meghatározza az általános módszertant a bírságok megállapítását illetően, azonban az egyes ügyek egyedisége vagy egy bizonyos ügy esetében az elrettentő hatás elérésének szükségessége okán a Hatóság eltérhet ezektől a módszerektől, valamint a 21. pontban megszabott határértékektől.

| 30. | Ezen iránymutatás érvényes mindazon ügyekre, amelyekre vonatkozóan a Hivatalos Lapban és EGT-kiegészítésében való közzététele időpontját követően kifogási nyilatkozatot kézbesítettek, függetlenül attól, hogy a bírság a II. fejezet 23. cikkének (2) bekezdése vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének előző szövege 15. cikkének (2) bekezdése alapján kerül kiszabásra (13). |
| --- | --- |

30.

Ezen iránymutatás érvényes mindazon ügyekre, amelyekre vonatkozóan a Hivatalos Lapban és EGT-kiegészítésében való közzététele időpontját követően kifogási nyilatkozatot kézbesítettek, függetlenül attól, hogy a bírság a II. fejezet 23. cikkének (2) bekezdése vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének előző szövege 15. cikkének (2) bekezdése alapján kerül kiszabásra (13).

---

(1)  HL C 210., 2006.9.1., 2. o.

(2)  Az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkének hatálya alá tartozó egyedi esetek kezelésének hatásköre – az EGT-megállapodás 56. cikkében megállapított szabályok szerint – megoszlik az EFTA Felügyeleti Hatóság és a Bizottság között. Bármely ügyben csak az egyik felügyeleti hatóság hivatott eljárni.

(3)  Az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 4. jegyzőkönyvét módosító, 2004. szeptember 24-én kelt és 2005. május 20-án hatályba lépett megállapodásnak megfelelően a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyvének II. fejezete az EFTA-pillérben nagymértékben tükrözi a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendeletet (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

(4)  Lásd e tekintetben például a Bíróságnak a C-189/02 P., a C-202/02 P., a C-205/02 P–C-208/02 P., és a C-213/02 P. sz. Dansk Rřrindustri A/S és mások kontra Bizottság ügyben hozott ítéletét, EBHT 2005., I–5425. o., 172. pont.

(5)  Iránymutatás a 17. rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és az ESZAK-szerződés 65. cikkének (5) bekezdése alapján kiszabott bírság megállapításának módszeréről (HL C 9., 1998.1.14., 3. o.).

(6)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság iránymutatásai a bírságok megállapításának módszeréről, HL C 10., 2003.1.16., 16 o. és a HL EGT-kiegészítése 3., 2003.1.16., 6. o.

(7)  E feladatot a Bizottsággal megosztva végzi az EGT-megállapodás 55. cikkének, valamint az EGT-megállapodás 56. cikkében található versenyszabályoknak megfelelően, lásd a fenti 2. lábjegyzetet.

(8)  Lásd e tekintetben például a fent idézett Dansk Rřrindustri A/S és mások kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 170. pontját.

(9)  Lásd e tekintetben a Bíróságnak a 100/80 – 103/80. sz. Musique Diffusion française és mások kontra Bizottság egyesített ügyekben hozott ítéletét, EBHT 1983., 1825. o., 106. pont.

(10)  Például egy adott áru árának rögzítéséről szóló horizontális megállapodás esetén, amikor ezen áru ára szolgál alapjául alacsonyabb vagy magasabb minőségű áruk árának.

(11)  Magában foglalja az EGT-megállapodás 53. cikkének értelmében a vállalkozások társulásainak megállapodásait, összehangolt magatartását és döntéseit.

(12)  Ez nem érinti az illető EFTA-állammal szemben esetlegesen tett bármilyen intézkedést.

(13)  A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 4. jegyzőkönyve II. fejezetének szövege (amely megfelelt az 1962. február 6-i 17/62 rendeletnek): a Szerződés 85. és 86. [jelenleg 81. és 82.] cikkének végrehajtásáról szóló első rendeletet (HL 13., 1962.2.21., 204. o.) 2005. május 20-án váltották fel, lásd a fenti 3. lábjegyzetet.

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/89 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/89

---

Felhívás észrevételek megtételére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint az Izlandi Lakásfinanszírozási Alap (HFF) részére nyújtott állami támogatással kapcsolatban

(2006/C 314/13)

A 2006. június 21-i 185/06/COL határozattal, amelynek hiteles nyelvi változata ezen összefoglaló végén található, az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárást kezdeményezett az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint. Az izlandi kormányt tájékoztatták az e határozatról készült másolat útján.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezúton felkéri az EFTA-államokat, az EU-tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy e felhívás közzétételétől számított egy hónapon belül juttassák el észrevételeiket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban az alábbi címre:

| EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság) |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Brussels (Brüsszel) |

EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság)

Rue Belliard 35

B-1040 Brussels (Brüsszel)

Az észrevételeket továbbítják az izlandi kormánynak. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

HÁTTÉR

2004. augusztus 11-én az EFTA Felügyeleti Hatóság elfogadta a 213/04/COL sz. határozatot (1). A Hatóság ebben a határozatában megállapította, hogy az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésének megfelelően az Izlandi Lakásfinanszírozási Alap (a továbbiakban: HFF) összeegyeztethető az állami támogatási szabályokkal.

Az izlandi állam teljes tulajdonában álló HFF izlandi lakosoknak nyújt jelzáloggal fedezett lakásépítési kölcsönöket. A Hatóság megállapította, hogy a HFF az izlandi államtól az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásban részesült kölcsönrendszerének finanszírozásában és működtetésében. A Hatóság megállapította továbbá, hogy az 1999-ben létrehozott HFF-program „új támogatást” képez, mely eljárási okokból jogellenes, mert hatályba lépése előtt jóváhagyásra be kellett volna jelenteni a Hatóságnál a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint.

A Hatóság ennek ellenére megállapította, hogy a HFF által nyújtott szolgáltatás „általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak” minősülhet az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése értelmében. Ez a következtetés azon a feltevésen alapult, miszerint a HFF köteles Izland teljes területén elérhető kamatok és egyenlő feltételek mellett lakásfinanszírozást nyújtani, tekintet nélkül az egyes műveletek jövedelmezőségére. A Hatóság szerint a HFF olyan szolgáltatást nyújtott, amelyet nem kínálnak Izland magánpiacán. A Hatóság emiatt előzetes vizsgálatában a HFF-rendszer engedélyezése mellett határozott és eltekint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésében foglalt ún. hivatalos vizsgálat megindításától.

A határozat ellen az EFTA-Bírósághoz fellebbezést nyújtott be az Izlandi Bankárok és Értékpapírkereskedők Szövetsége. Az érvénytelenítés megállapítása iránti keresetet többek között arra alapozták, hogy a HFF nem nyújt általános gazdasági érdekű szolgáltatást, mivel a magánbankok is nyújtanak lakáskölcsönt hasonló feltételek mellett. A HFF emiatt nem hivatkozhat az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésében foglalt eltérésre. Továbbá úgy érveltek, hogy a Hatóságnak meg kellett volna indítania a hivatalos vizsgálati eljárást, mivel a HFF-et nem lehetett egyértelműen az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésében foglaltakkal összhangban állónak tekinteni.

AZ EFTA-BÍRÓSÁG E-9/04 SZ. ÜGYBEN HOZOTT 2006. ÁPRILIS 7-I ÍTÉLETE

Az EFTA-Bíróság helyt adott a kérelemnek (2). Az EFTA-Bíróság szerint a kérdéses állami támogatási programmal kapcsolatban aggályok merültek fel „...az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőség tekintetében”, melyeket az előzetes vizsgálat során nem sikerült eloszlatni. A Hatóság emiatt köteles volt kezdeményezni a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, azt megelőzően, hogy meghozta volna határozatát. Erre nem került sor, és emiatt az EFTA-Bíróság érvénytelenítette a Hatóság határozatát.

Tekintettel az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének alkalmazására, a Bíróság megállapította, hogy a HFF hitelprogram céljai szerinti szolgáltatás általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősülhet, ami indokolja az állami támogatást. A program egyes részletei azonban aggályokat keltettek az EGT-megállapodás működésével való összeegyeztethetőség tekintetében. A hitelt lakásépítéshez vagy lakásvásárláshoz nyújtották, ami azok méretétől vagy értékétől függetlenül történt. A kölcsönprogram továbbá nem korlátozódott arra, hogy a kölcsönfelvevőknek saját lakásaik finanszírozásához nyújtott segítséget. Az EFTA-Bíróság megállapította továbbá, hogy aggályok merültek fel az érintett termékpiac meghatározását illetően, ami alapján értékelhető, hogy a kölcsönprogram az EGT-megállapodás Szerződő Feleinek érdekeivel ellentétesen érinti-e a kereskedelem fejlődését az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése értelmében.

AZ ÍTÉLET KÖVETKEZMÉNYEI

Az eljárás megindításáról szóló ezen határozat célja követni az EFTA-Bíróság ítéletét és felkérni az érintett feleket észrevételeik megküldésére annak tisztázása érdekében, hogy a HFF által nyújtott szolgáltatások megfelelnek-e az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek.

---

(1)  A határozat összefoglalója megjelent: HL C 112., 2005., 8. o. Az összefoglaló említi az EFTA Felügyeleti Hatóság internetes oldalát, melyen megtalálható a határozat nem bizalmas változatának teljes szövege: www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/

(2)  Az E-9/04. sz. Izlandi Bankárok és Értékpapírkereskedők Szövetsége kontra EFTA Felügyeleti Hatóság ügyben hozott 2006. április 7-i ítélet [2006] EFTA bírósági jelentés (még nem tették közzé). Az ítélet hozzáférhető az EFTA-Bíróság honlapján: www.eftacourt.lu

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 185/06/COL

of 21 June 2006

to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the Icelandic Housing Financing Fund

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY,

HAVING REGARD TO the Agreement on the European Economic Area (1), in particular to Articles 59, 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

HAVING REGARD TO the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (2), in particular to Article 24 and Protocol 3 thereof,

HAVING REGARD TO the EFTA Surveillance Authority's Decision No 213/04/COL of 11 August 2004 concerning the Icelandic Housing Financing Fund and an increase of lending by that fund up to 90 % of the purchase price of housing (3),

HAVING REGARD TO the judgment of the EFTA Court dated 7 April 2006 in Case E-9/04 concerning an application for annulment of Decision No 213/04/COL regarding the Icelandic Housing Financing Fund (4),

HAVING REGARD TO the Authority's Guidelines (5) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular Chapter 18C on ‘State aid in the form of public service compensation’,

WHEREAS:

I.   FACTS

1.   Introduction

On 11 August 2004, the EFTA Surveillance Authority (hereinafter referred to as ‘the Authority’) adopted Decision No 213/04/COL. In this Decision the Authority declared, according to Article 59(2) of the EEA Agreement, the Icelandic Housing Financing Fund (Íbúðalánasjóður) to be compatible with the State aid rules.

The Icelandic Housing Financing Fund (hereinafter referred to as ‘the HFF’ or ‘the HFF system’), an institution wholly owned by the Icelandic State, provides mortgage-secured housing loans to residents in Iceland. The Authority found that in funding and operating its loan system, the HFF received State aid from the Icelandic State within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority found that the HFF system, established in 1999, constituted ‘new aid’, unlawful on procedural grounds, which should have been notified to and approved by the Authority pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, prior to putting it into effect.

Nevertheless, the Authority concluded that the service provided for by the HFF could be qualified as a ‘service of general economic interest’, in the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement. This conclusion was based on the premise that the HFF was obliged to provide house financing at affordable rates and on equal conditions throughout the entire Icelandic territory, irrespective of the profitability of individual operations. In the Authority's view, the HFF offered a service which was not available on the private market in Iceland. Therefore, the Authority decided to approve the HFF system, by means of a preliminary examination, without opening the so-called formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

This Decision was challenged before the EFTA Court by an application of the Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland. The annulment action was, inter alia, based on the plea that the HFF did not provide a service of general economic interest, since the private banks offered house financing at comparable conditions. The HFF could therefore not profit from the derogation in Article 59(2) of the EEA Agreement. It was further argued that because of the difficulty to declare the HFF compatible with Article 59(2) of the EEA Agreement, the Authority should have opened the formal investigation procedure.

The EFTA Court sustained the application. In the opinion of the EFTA Court, the State aid scheme in question had raised ‘doubts ... as to the compatibility with the functioning of the EEA Agreement’, doubts which had not been overcome by means of the preliminary examination. Hence, the Authority was under an obligation to initiate a formal investigation procedure as provided for under Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, before making a decision. This was not done and, for that reason, the EFTA Court annulled the Authority's Decision.

With regard to the application of Article 59(2) of the EEA Agreement, the Court found that a service with the objectives of the HFF's loan scheme may qualify as a service of general economic interest justifying State aid. However, certain specific features of the scheme gave rise to doubts as to the compatibility with the functioning of the EEA Agreement. The loan scheme was not limited to providing loans for the construction or purchase of dwellings that fulfilled any particular criteria as to size or value. Neither was the lending scheme limited to assisting the borrowers in financing their own dwellings. The EFTA Court also found that there were doubts as to the identification of the relevant product market for the assessment of whether the lending scheme would affect the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties to the EEA Agreement, in the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.

The purpose of this opening Decision is to follow the EFTA Court's judgment and to call upon the parties concerned to submit their comments, in order to clarify whether the services provided by the HFF comply with the conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement.

2.   The administrative procedure and developments leading up to the EFTA Court's judgment of 7 April 2006

By letter of 20 November 2003 from the Icelandic Mission to the EU, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated the same date, both received and registered by the Authority on 25 November 2003 (Doc No: 03-8227 A, now Event No: 255584), the Icelandic Government notified, pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, an increase of lending by the HFF up to 90 % of the purchase price of housing.

According to Article 5(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Competition and State Aid Directorate sent a letter dated 23 January 2004 (Event No: 184357), requesting additional information from the Icelandic Government. By letter of 11 March 2004 from the Icelandic mission to the EU, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated the same date, both received and registered by the Authority on 12 March 2004 (Event No: 259197), the Ministry of Finance replied to the request for additional information. Attachments to the letter of 11 March 2004 were forwarded separately by the Icelandic Mission to the EU on 18 March 2004, received and registered by the Authority on the same day (Event No: 259976).

By letter dated 23 April 2004, received and registered by the Authority on 27 April 2004 (Event No: 279495), the Bankers' and Securities Dealers' Association of Iceland (hereinafter referred to as ‘SBV’) lodged a complaint with the Authority, alleging that the ‘... current legislation in Iceland on the operation of the State Housing Financing Fund is incompatible with the EEA Agreement, in particular the competition rules, the rules on State aid, free movement of services, capital and the freedom of establishment of the EEA Agreement’. As a consequence of this complaint, the Authority opened two additional cases, to the already existing State aid case, which dealt separately with the alleged infringements of the competition rules and the rules on the four freedoms.

Based on Article 5(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Competition and State Aid Directorate sent a letter dated 14 May 2004 (Event No: 280306) to the Icelandic Government requesting, for a second time, information and clarification, and forwarded by that letter with the consent of SBV, a copy of the complaint.

The notification was discussed between representatives of the Icelandic Ministries of Finance and Social Affairs, the HFF and the Authority during the State aid package meeting in Reykjavik on 26 May 2004. By letter of 10 June 2004 from the Icelandic Mission to the EU, forwarding a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated the same date, both received and registered by the Authority on 11 June 2004 (Event No: 284350), the Ministry of Finance replied to the second request for information.

On the request of SBV, a meeting took place in Brussels on 14 June 2004 between representatives of SBV and the Authority, to discuss the complaint.

By letter of 23 June 2004 (Event No: 284459), the Authority informed SBV that it saw no reason to take further action on the complaint with regard to the alleged abuse of the dominant position of the HFF. Therefore, the Authority indicated that it was inclined to close the case, unless SBV would submit further information or arguments within two weeks from the receipt of the letter. SBV did not react to the letter.

On 1 July 2004, the Icelandic Mission to the EU forwarded a letter from the Icelandic Ministry of Finance dated 30 June 2004, received and registered by the Authority on 1 July 2004 (Event No: 286392), in which the Icelandic Government provided outstanding information in response to the Authority's second information request.

By letter of 1 July 2004 (Event No: 285198), the Authority informed SBV that it had not been able to detect any incompatibility of the HFF system with the four freedoms. SBV was informed that the case was proposed to be closed and was invited to submit its comments at the latest by 12 July 2004. SBV did not react to the letter.

The Authority received an email from the Department of Local Government in the Ministry of Social Affairs on 7 July 2004, registered by the Authority on 8 July 2004 (Event No: 287125), by which the Icelandic Government forwarded the following laws: Act No 57/2004, amending the Housing Act No 44/1998; Regulation No 544/2004 on ‘the Finances and Risk Management of the Housing Financing Fund’; Regulation No 522/2004 on ‘HFF Mortgages and HFF Bonds’; Regulation No 521/2004 on ‘Loan Proportions and Maximum Amounts of HFF Mortgages’ (6). By the same email the Icelandic Government also provided a document on the HFF's Funding and Risk Policy elaborated by a financial consultant.

Supplementary information and explanations concerning the above mentioned laws, the document on the HFF's Funding and Risk Policy, and certain other issues were sent by fax from the Icelandic Ministry of Social Affairs dated 8 July 2004, forwarded to the Authority by letter of 9 July 2004 from the Icelandic Mission to the EU, received and registered by the Authority on the same day (Event No: 287337).

In light of the Authority's assessment of the raised competition issues and SBV's inactivity, the Authority decided to close the case and informed SBV of this closure by letter of 27 July 2004 (Event No: 288068).

On 11 August 2004, the Authority adopted Decision No 213/04/COL approving the HFF system and declaring it compatible with Article 59(2) of the EEA Agreement (7).

By letter dated 23 August 2004 (Event No: 289467), the Authority informed SBV that it had closed the case with regard to the alleged violation of the four freedoms.

By letter dated 15 September 2004 (Event No: 292140), the Authority informed SBV of Decision No 213/04/COL and attached, to this end, a copy of the decision.

By an application lodged at the Registry of the EFTA Court on 23 November 2004, SBV brought an action under Article 36 of the Surveillance and Court Agreement for annulment of the Authority's Decision No 213/04/COL.

On 7 April 2006, the EFTA Court rendered its judgment in the case and annulled the Authority's Decision No 213/04/COL (hereinafter referred to as the ‘annulled Decision’) (8).

3.   The HFF system

3.3.   Background

In 1955, a basis for State involvement, both as regards policy making in the field of housing affairs and the provision of loans for private housing, was laid. Later the State Housing Agency (Húsnæðisstofnun ríkisins) was established by Act No 51/1980 and provided, inter alia, loans on preferential terms to private home buyers.

In 1986 Icelandic Government assistance to private home-ownership was tied to access to pension funds, with the pension funds being required to provide partial funding for the system. The Icelandic banks generally did not provide funding for private housing. At this time, the State Housing Agency issued housing loans at affordable rates. This led to a substantial increase in demand, which in turn stretched the resources of the pension funds beyond their limits. To remedy the situation and in order to generate more financial resources to finance housing, a Housing Bond system was introduced in 1989. The Housing Bond system generated funding for the provision of housing loans. The issuing of Housing Bonds and the operation of the system were entrusted to the State Housing Agency.

The Housing Bond system was not a traditional mortgage loan system, but a bond swap system, meaning that homebuyers applied to the HFF to issue a mortgage bond, which was secured against the property to be bought. The State Housing Agency then bought this bond from the homebuyer and paid for it by issuing a Housing Bond to the seller. This Housing Bond could then be freely traded in the securities market. The seller could sell the Housing Bond on the securities market, use it as means of payment or keep it.

The Housing Bonds had maximum loan periods of 40 years but were subject to prepayment without penalty. They were linked to the consumer price index and carried a fixed real interest of 4,75 %. The Housing Bonds were secured by all the assets of the State Housing Agency, which consisted primarily of the collateral (mortgage-secured bonds) that the Agency held in property. In addition, the Housing Bonds carried an implicit State guarantee, due to the State ownership of the State Housing Agency.

The mortgage bonds had the same loan terms as the Housing Bonds, but with a fixed interest surcharge of 0,35 percentage points, to cover operational costs and expected losses on loans. This meant that the lending rate under the Housing Bond system was set at 5,10 % in real terms.

3.2.   The Act on Housing Affairs No 44/1998

On 1 January 1999, the Act on Housing Affairs No 44/1998 (hereinafter referred to as ‘the Housing Act’) entered into force (9).

The Housing Act established and governed the HFF (10). The HFF was entrusted with the management and implementation of housing affairs under the Housing Act. The previous State Housing system was repealed (11) and the HFF took over all assets and obligations of the State Housing Agency (12), including the tasks of issuing Housing Bonds and providing housing loans through the bond-swap system. The HFF is a separate State-owned institution subject to special management. The State carries full liability for all obligations undertaken by the HFF. Organisationally, the HFF is accountable to the Minister of Social Affairs, who appoints its Board of Directors in accordance with Article 7 of the Housing Act.

According to Article 1 of the Housing Act, it is the purpose of this Act ‘... to promote, through the granting of loans and the organisation of housing affairs, the ability of Icelanders to live with security and equal rights in housing affairs along with the special allocation of funds to increase people's chances of acquiring or renting housing on manageable terms’.

The Housing Act was amended, inter alia, by Act No 57/2004, which entered into force on 1 July 2004. A number of changes were made to the housing loan system. These changes comprised, inter alia, the abolition of the system of swapping mortgage bonds for Housing Bonds. After 1 July 2004, loans have been paid out in cash to home buyers and secured by mortgages in the property under purchase.

At the time the Authority adopted the annulled Decision, the HFF provided the following three loan categories:

| — | General loans to individuals for the purchase, renovation or construction of residential housing. |
| --- | --- |

—

General loans to individuals for the purchase, renovation or construction of residential housing.

| — | Additional loans to individuals with low income and limited assets for the construction or purchase of their own residential housing. The additional loans were, however, later abolished by Act No 120/2004, which entered into force on 3 December 2004. |
| --- | --- |

—

Additional loans to individuals with low income and limited assets for the construction or purchase of their own residential housing. The additional loans were, however, later abolished by Act No 120/2004, which entered into force on 3 December 2004.

| — | Loans for rental housing to municipalities, associations and companies for the construction or purchase of residential housing to be rented out. |
| --- | --- |

—

Loans for rental housing to municipalities, associations and companies for the construction or purchase of residential housing to be rented out.

3.2.1.   General Loans

The conditions for general loans are established in Chapter VI of the Housing Act. The general loans are available on equal terms to all residents in Iceland, regardless of nationality, on the conditions laid down in and pursuant to the Housing Act. The loans are not limited to persons with income below a certain income bracket or with limited assets.

Before a general loan is paid out, the borrower must issue a borrower's mortgage instrument as a security as stated in Article 19(1) of the Housing Act. Article 19(2) of the Housing Act and Articles 2 and 3 of Regulation No 521/2004 on ‘Loan Proportions and Maximum Amounts of Borrowers' Mortgages’ set out maximum amounts for general loans in percentage of the value of the housing and in absolute figures.

According to Article 19(2) of the Housing Act, prior to 1 July 2004, a mortgage bond was exchanged for a Housing Bond for an amount up to 70 % of a dwelling's appraised value if the applicant was buying or building his first dwelling, but otherwise for up to 65 % of the dwelling's appraised market value (the ‘relative lending cap’). The loans were also limited in relation to the fire insurance value, which was often lower than the market value. The relative lending cap has later been raised to 90 % with Act No 120/2004, amending the Housing Act, which entered into force on 3 December 2004.

In addition to the relative lending cap, the Housing Act, both under the bond-swap system and after the amendments of 1 July 2004, states that a maximum lending cap is to be specified in regulations (the ‘absolute lending cap’). As specified in Regulation No 521/2004, which entered into force on 1 July 2004, the absolute lending cap was ISK 9,7 million for new housing and ISK 9,2 million for existing housing. Regulation No 959/2004 replaced Regulation No 521/2004 on 6 December 2004 and the absolute lending cap was raised to ISK 14,9 million (subsequently increased to ISK 15,9 million and later to ISK 18 million) for both new and existing housing.

With the entry into force of Regulation No 522/2004 on 1 July 2004, a limit was set of two dwellings for each borrower financed through HFF general loans. In exceptional circumstances, a loan for a third dwelling could be authorised, but it would be up to the Board of Directors to define the precise conditions for such an exception.

3.2.2.   Additional Loans and Loans for rental housing

Prior to the amendments of 1 July 2004, additional loans and loans for rental housing were not financed through Housing Bonds, but through a separate class of bonds issued by the HFF. As of 1 July 2004, the HFF stopped issuing both separate class of bonds and the Housing Bonds. The main means of funding the HFF became the HFF bonds. Unlike the Housing Bonds, which were subject to prepayment without penalty, the HFF bonds are non-callable. As for the loans from the HFF which are still subject to prepayment without penalty, the interest surcharge paid by borrowers was increased from 0,35 to 0,6 percentage points as of 1 July 2004, in order to take account of the new risk created by the mismatch in optionality between assets and liabilities. However, as the HFF bonds are issued in classes with varying interest rates depending on the market situation, the interest rates charged to HFF borrowers fluctuate.

3.3.   The financing mechanism

The HFF financed its tasks with the income from the fund's equity capital (i.e. the payments, interest and indexation of granted loans), by issuing Housing Bonds and by the sale of Housing Authority Bonds and the taking of loans (13).

The HFF's management of its assets and liabilities is described in Article 11 of the Housing Act. The HFF must always have adequate liquid funds to honour its obligations. Furthermore, it has to keep its revenues and expenses in balance and must establish a risk management system. Further requirements concerning risk management are set out in Articles 6 and 7 of Regulation No 544/2004 on ‘the Financing and Risk Management of the Housing Financing Fund’, according to which the HFF must, inter alia, keep its equity ratio over 5 % and provide quarterly reports on the progress of its risk management policy and key figures in operation to the Minister of Social Affairs and the Financial Supervisory Authority.

In case of unexpected difficulties such as illness, accident, loss of employment or comparable situations, the HFF may extend refinancing loans for up to 15 years in order to address temporary payment difficulties experienced by borrowers according to Article 48(1) of the Housing Act. The HFF is further authorised to freeze payments from borrowers for up to three years and add the payments due during that period to the debt proper, if this is considered likely to prevent payment difficulties as stated in Article 48(2) of the Housing Act.

According to Articles 2 and 3 of Regulation No 119/2003 on ‘Treatment of claims by the Housing Financing Fund that are without Collateral’, the HFF shall not make claims against borrowers individually if a house or apartment which stands as a security for a HFF loan is sold or auctioned as a part of collection proceedings and the price does not cover the claim of the HFF. The remaining debt does not accumulate interest and is not subject to index linkage. If the borrower wants to obtain a new loan from the HFF during a period of 5 years after the sale or the auction, he/she can pay up the remaining debt by paying half the nominal amount, upon which the HFF is authorised to write off the other half according to Article 5. As stated in Article 6, five years after an apartment or a house is sold or auctioned as a part of collection proceedings, the HFF can write off the remaining debt if the borrower shows himself/herself unable to pay.

With regard to the HFF's more detailed financial figures, the Authority's annulled Decision was based on the following information, which was submitted by the Icelandic Government in the initial notification:

| — | Housing Bonds
  As described above, the lending rate under the Housing Bond system was set at 5,10 % in real terms. According to the Icelandic Government, the margin of 0,35 percentage points was supposed to cover operational costs, losses on loans and to ensure a certain return on the HFF's capital. The Housing Bonds carried an implicit State guarantee, due to the State ownership of the HFF. The HFF was not subject to a State guarantee fee under Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees. |
| --- | --- |

—

Housing Bonds

As described above, the lending rate under the Housing Bond system was set at 5,10 % in real terms. According to the Icelandic Government, the margin of 0,35 percentage points was supposed to cover operational costs, losses on loans and to ensure a certain return on the HFF's capital. The Housing Bonds carried an implicit State guarantee, due to the State ownership of the HFF. The HFF was not subject to a State guarantee fee under Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees.

| — | Housing Authority Bonds
  Housing Authority Bonds were bonds issued in the name of the HFF, which the fund sold on the general market to raise capital for its operations (i.e. to finance the HFF's other loan categories, see above). Housing Authority Bonds were indexed through the Consumer Price Index and carried a fixed real interest of 2,7 %. The loan periods of the Housing Authority Bonds were 24 or 42 years. The HFF charged a commission of 0,35 percentage points on the loan, which was the same as in the case of the Housing Bonds. |
| --- | --- |

—

Housing Authority Bonds

Housing Authority Bonds were bonds issued in the name of the HFF, which the fund sold on the general market to raise capital for its operations (i.e. to finance the HFF's other loan categories, see above). Housing Authority Bonds were indexed through the Consumer Price Index and carried a fixed real interest of 2,7 %. The loan periods of the Housing Authority Bonds were 24 or 42 years. The HFF charged a commission of 0,35 percentage points on the loan, which was the same as in the case of the Housing Bonds.

| — | Losses on loans
  According to the Icelandic Government, since the HFF's general policy was to provide loans to everyone everywhere, given some basic conditions, one could expect that the HFF would be vulnerable to losses on loans. In order to cover losses on loans, the HFF reserved some provisions every year. Loan-loss provision as a percentage of total loans has been quite stable around 0,20 %. For example, actual losses were 0,29 % in 2001 and 0,10 % in 2002. |
| --- | --- |

—

Losses on loans

According to the Icelandic Government, since the HFF's general policy was to provide loans to everyone everywhere, given some basic conditions, one could expect that the HFF would be vulnerable to losses on loans. In order to cover losses on loans, the HFF reserved some provisions every year. Loan-loss provision as a percentage of total loans has been quite stable around 0,20 %. For example, actual losses were 0,29 % in 2001 and 0,10 % in 2002.

| — | Salary and administrative expenses
  The Icelandic Government submitted that salaries and administrative expenses of the HFF were ISK 617 million in 1999 and increased to ISK 742 million in 2002. These were the total salary and administrative costs for the whole HFF and all its functions, not only the lending operations. |
| --- | --- |

—

Salary and administrative expenses

The Icelandic Government submitted that salaries and administrative expenses of the HFF were ISK 617 million in 1999 and increased to ISK 742 million in 2002. These were the total salary and administrative costs for the whole HFF and all its functions, not only the lending operations.

| — | Direct interest support
  The HFF received some interest support from the State to cover obligations resulting from lending below market rates at 3,5 % and 4,5 % for rented housing for low income families. The support varied through the years and was ISK 9 million in 2001 and 71 million in 2002. |
| --- | --- |

—

Direct interest support

The HFF received some interest support from the State to cover obligations resulting from lending below market rates at 3,5 % and 4,5 % for rented housing for low income families. The support varied through the years and was ISK 9 million in 2001 and 71 million in 2002.

| — | Tax exemptions
  The HFF does not pay any corporate tax or property tax. The Icelandic Government submitted that the HFF did not pay what would have amounted to ISK 335 million in corporate tax and 417 million ISK in property tax for the years 1999 to 2002. According to the Icelandic Government, these advantages were used to strengthen the HFF's equity and provide for losses. The Icelandic Government stated that the foregone tax revenue had to be weighted against the need for the HFF to cover losses amounting to ISK 1 715 million for the same period. |
| --- | --- |

—

Tax exemptions

The HFF does not pay any corporate tax or property tax. The Icelandic Government submitted that the HFF did not pay what would have amounted to ISK 335 million in corporate tax and 417 million ISK in property tax for the years 1999 to 2002. According to the Icelandic Government, these advantages were used to strengthen the HFF's equity and provide for losses. The Icelandic Government stated that the foregone tax revenue had to be weighted against the need for the HFF to cover losses amounting to ISK 1 715 million for the same period.

| — | Profits and dividends
  The HFF is charged with preserving and earning a return on the funds it supervises (Article 11 of the Housing Act) (14). The Icelandic Government stated that the HFF did not pay any dividends to its owners. The return was solely intended to sustain the HFF's lending operations and cover losses on loans. |
| --- | --- |

—

Profits and dividends

The HFF is charged with preserving and earning a return on the funds it supervises (Article 11 of the Housing Act) (14). The Icelandic Government stated that the HFF did not pay any dividends to its owners. The return was solely intended to sustain the HFF's lending operations and cover losses on loans.

| — | Other aspects
  It was not foreseen that the Icelandic Government provided funds for the operation of the Housing Bond system. Furthermore, the Icelandic Government argued that the HFF was not a credit institution and therefore not subject to the rules of a ‘regular credit institution’ with regard to capital adequacy requirements and minimum solvency ratios. |
| --- | --- |

—

Other aspects

It was not foreseen that the Icelandic Government provided funds for the operation of the Housing Bond system. Furthermore, the Icelandic Government argued that the HFF was not a credit institution and therefore not subject to the rules of a ‘regular credit institution’ with regard to capital adequacy requirements and minimum solvency ratios.

| — | HFF's key financial figures
  The HFF's key financial figures for the years 1999 to 2002 were as follows:
  TABLE 1
  HFF's key financial figures | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Net operating income before loss provisions | 859 | 1 031 | 278 | 2 009 |
| Loss provisions | 592 | 563 | 652 | 748 |
| Operating profit/loss | 267 | 468 | -374 | 1 261 |
| Actual losses on loans | 258 | 48 | 1 022 | 387 |
| Total assets | 279 187 | 311 036 | 362 262 | 401 722 |
| Loans | 264 952 | 298 694 | 355 569 | 392 926 |
| Equity | 7 560 | 8 353 | 8 684 | 9 946 |
| Equity in % of total assets | 2,71 % | 2,69 % | 2,40 % | 2,48 % |
| Return on equity | 3,53 % | 5,60 % | -4,31 % | 12,68 % |
| Numbers in ISK 1 000

  Source: Central Bank of Iceland and HFF's Annual Reports 1999 — 2002 |

—

HFF's key financial figures

The HFF's key financial figures for the years 1999 to 2002 were as follows:

TABLE 1

HFF's key financial figures

1999

2000

2001

2002

Net operating income before loss provisions

859

1 031

278

2 009

Loss provisions

592

563

652

748

Operating profit/loss

267

468

-374

1 261

Actual losses on loans

258

48

1 022

387

Total assets

279 187

311 036

362 262

401 722

Loans

264 952

298 694

355 569

392 926

Equity

7 560

8 353

8 684

9 946

Equity in % of total assets

2,71 %

2,69 %

2,40 %

2,48 %

Return on equity

3,53 %

5,60 %

-4,31 %

12,68 %

Numbers in ISK 1 000

Source: Central Bank of Iceland and HFF's Annual Reports 1999 — 2002

| — | Some of the changes introduced in 2004
  The Icelandic Government submitted that the lending rate of the HFF, as of 1 July 2004, was decided on the basis of the HFF's net capital costs. According to Article 13 of Regulation No 522/2004, the rate was determined in the following manner:


  ‘HFF mortgages shall be price-indexed by the Consumer Price Index calculated and published by Statistics Iceland as provided for in Article 1 of the Consumer Price Index Act, No 12/1995. The board of the Housing Financing Fund shall determine the interest rate of HFF mortgages with a view to the costs of financing in regular issues of HFF bonds and financing costs due to loans paid up, plus interest additions, cf. Article 3’ (15).


  The Icelandic Government also pointed out that, in principle, the HFF is required to operate at a pre-determined profit margin. However, this profit margin does not aim to create a dividend for the HFF's owner, as that is not allowed by law, but rather to create and maintain a ‘safety net’ in order to ensure that the HFF will be able to honour its obligations. The HFF's capital adequacy ratio (CAD) was around 5 % and therefore did not constitute a change in the HFF operation or its business strategy. |
| --- | --- |

—

Some of the changes introduced in 2004

The Icelandic Government submitted that the lending rate of the HFF, as of 1 July 2004, was decided on the basis of the HFF's net capital costs. According to Article 13 of Regulation No 522/2004, the rate was determined in the following manner:

‘HFF mortgages shall be price-indexed by the Consumer Price Index calculated and published by Statistics Iceland as provided for in Article 1 of the Consumer Price Index Act, No 12/1995. The board of the Housing Financing Fund shall determine the interest rate of HFF mortgages with a view to the costs of financing in regular issues of HFF bonds and financing costs due to loans paid up, plus interest additions, cf. Article 3’ (15).

The Icelandic Government also pointed out that, in principle, the HFF is required to operate at a pre-determined profit margin. However, this profit margin does not aim to create a dividend for the HFF's owner, as that is not allowed by law, but rather to create and maintain a ‘safety net’ in order to ensure that the HFF will be able to honour its obligations. The HFF's capital adequacy ratio (CAD) was around 5 % and therefore did not constitute a change in the HFF operation or its business strategy.

4.   Icelandic market for house financing and possible trade effects

4.1.   Situation before August 2004

The Icelandic market for mortgage loans was largely divided between three main actors. These were the HFF (previously the State Housing Agency), the pension funds and other private credit institutions. Between 1997 and 2003, the State Housing system had a market share of about 77,5 % to 79 %. The rest was shared between the pension funds (approximately 13 % to 17 %) and the commercial banks and savings banks (approximately 4,5 % to 8 %). The banks did, however, provide certain services for the HFF, such as being the sole agents for evaluating borrowers for the HFF. Until a process of privatisation was completed in 2002 — 2003, most of the commercial banks were controlled by the State as majority shareholder.

The Icelandic Government stated that private banks almost exclusively restricted lending for housing purchases to property around the Reykjavik area. The Icelandic Government stressed that the HFF is the only lender which offered loans on equal terms which are universally accessible throughout the Icelandic territory. When lending is broken down by geographic areas the trend shows that the further one moves outside of Reykjavik the higher the proportion of the HFF lending gets.

SBV has submitted some documentation during the EFTA Court proceedings, which, in SBV's opinion, demonstrated that the commercial banks have granted affordable loans outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004.

As regards the financial institutions' interest rates charged on loans, the Icelandic Government provided in the initial notification lending rates of banks and pension funds for the years 1999 to 2003, which showed an average lending rate in real terms of approximately 7,4 %.

The Icelandic Government further presented, in the initial notification, average funding rates by financial institutions in the Icelandic housing finance market for the years 1999 to 2003. The information showed average funding rates for banks (real interest rates) of 6,43 %, for pension funds of 3,50 % and for the HFF of 4,75 %.

According to information submitted by SBV, all commercial banks in Iceland, savings banks, pension funds and some mortgage companies offered long-term housing loans to the public. According to SBV, these loans carried a real interest rate of between 5,9 % and 7,9 % depending on the security.

According to the Icelandic Government, the housing loan market for individuals is by its nature a local market and does ‘normally’ not involve any direct cross-border transactions. The Icelandic Government stressed that no foreign banks are granting mortgage loans in ISK to Icelandic households. Furthermore, it was stated, in the initial notification, that there were currently no foreign financial institutions or representative offices of foreign financial institutions in Iceland. It was moreover pointed out that the Icelandic economy was very limited in size. The limited number and small size of transactions in trade in the foreign exchange markets of the ISK did not warrant interest from foreign banks. The special geography and the scattered population outside Reykjavik further reduced the foreign interest for lending to the Icelandic housing market.

4.2.   Situation after August 2004

During the court proceedings, SBV argued that the market situation in Iceland changed in summer 2004. According to SBV, commercial banks have offered competitive rates compared to HFF rates and have gained market shares. SBV stated in its application to the EFTA Court that ‘[...] commercial banks in Iceland have demonstrated, through recent cuts in interest rates, that they would be both willing and able to provide general loans on similar terms (or even better) then HFF’. It was, for example, submitted that since summer 2004, the gap between commercial banks and the HFF has completely disappeared, as the banks have reduced their interest rates on long-term housing loans to 4,2 % due to their improved refinancing conditions.

commercial banks in Iceland have demonstrated, through recent cuts in interest rates, that they would be both willing and able to provide general loans on similar terms (or even better) then HFF

According to a Icelandic news agency (16), the price of residential property in the Reykjavík area has risen by 67 % since August 2004, when the commercial banks entered the mortgage market.

16

5.   Alternatives to the HFF system

In the procedure leading up to the annulled Decision, the Icelandic Government discussed possible alternatives to the HFF system. The Icelandic Government stated, inter alia, that abandoning Government intervention in house financing would lead to considerable changes for lower and middle income families, increase division between the Reykjavik area and the rest of the country and dramatically reduce the number of families able to purchase housing on the market. Alternatively, entrusting banks to lend with the same favourable conditions would not be possible without massive direct State aid.

inter alia

The Icelandic Government discussed, in the initial notification of 20 November 2003, the following alternative models:

| — | The HFF would be turned into a limited liability company, wholly owned by the State, either as a profit or a non-profit entity. This was considered the most obvious solution in order to dispense with the State aid. In the Icelandic Government's view, interest rates would increase — more if the company was supposed to earn profits — but the change would not have any effect on competition between credit institutions, except the change would raise the HFF's interest rates so much as to make bank loans or bonds issued by the banks competitive. In the Icelandic Government's view, this would have no effect on trade among the Contracting Parties. |
| --- | --- |

—

The HFF would be turned into a limited liability company, wholly owned by the State, either as a profit or a non-profit entity. This was considered the most obvious solution in order to dispense with the State aid. In the Icelandic Government's view, interest rates would increase — more if the company was supposed to earn profits — but the change would not have any effect on competition between credit institutions, except the change would raise the HFF's interest rates so much as to make bank loans or bonds issued by the banks competitive. In the Icelandic Government's view, this would have no effect on trade among the Contracting Parties.

| — | The HFF would be auctioned off to the highest bidder, with a universal service obligation and a continued State guarantee on the bonds. It is highly likely that the highest bidder would be a credit institution, as the HFF's assets would raise CAD ratio and improve credit ratings. The HFF's assets are similar to the assets of the biggest Icelandic bank. This change would have great influence on the national banking market and put the successful bank in a dominant position on the national market. This would create the risk of transfer of profits from the issuance of bonds to other operations. This would have serious effects on the interests of the other Contracting Parties, as this would in effect foreclose the Icelandic market under existing competitive circumstances. |
| --- | --- |

—

The HFF would be auctioned off to the highest bidder, with a universal service obligation and a continued State guarantee on the bonds. It is highly likely that the highest bidder would be a credit institution, as the HFF's assets would raise CAD ratio and improve credit ratings. The HFF's assets are similar to the assets of the biggest Icelandic bank. This change would have great influence on the national banking market and put the successful bank in a dominant position on the national market. This would create the risk of transfer of profits from the issuance of bonds to other operations. This would have serious effects on the interests of the other Contracting Parties, as this would in effect foreclose the Icelandic market under existing competitive circumstances.

| — | The HFF would be sold jointly to the domestic banks. This would be better for the banks not successful in an auction, but would foreclose the domestic banking market. |
| --- | --- |

—

The HFF would be sold jointly to the domestic banks. This would be better for the banks not successful in an auction, but would foreclose the domestic banking market.

| — | The HFF would be dismantled and its assets auctioned off, at the same time as a new system for State intervention in housing purchase would be introduced. |
| --- | --- |

—

The HFF would be dismantled and its assets auctioned off, at the same time as a new system for State intervention in housing purchase would be introduced.

| — | The last model was proposed by SBV to the Icelandic Government (so-called ‘whole sale model’). This proposal foresaw that the HFF ceased direct lending to home buyers, but continued to fund lending by the banks to individuals. The commercial banks would each lend to individuals, but the HFF would fund that lending through monthly bond issuance by the HFF, with State guarantee, the outcome of which would then govern the rates applicable to the housing loans lent by the banks, plus the banks operating margin. A prerequisite for this solution to work would be the HFF's agreement to accept to be in general last in line of priority mortgages up to the 90 % limit, allowing the banks lending opportunities ahead of that percentage. This would enable the banks to grant 90 % loans, as the HFF would carry the principal risk of losses. |
| --- | --- |

—

The last model was proposed by SBV to the Icelandic Government (so-called ‘whole sale model’). This proposal foresaw that the HFF ceased direct lending to home buyers, but continued to fund lending by the banks to individuals. The commercial banks would each lend to individuals, but the HFF would fund that lending through monthly bond issuance by the HFF, with State guarantee, the outcome of which would then govern the rates applicable to the housing loans lent by the banks, plus the banks operating margin. A prerequisite for this solution to work would be the HFF's agreement to accept to be in general last in line of priority mortgages up to the 90 % limit, allowing the banks lending opportunities ahead of that percentage. This would enable the banks to grant 90 % loans, as the HFF would carry the principal risk of losses.

II.   APPRECIATION

1.   State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

This implies that for measures to be classified as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, they must be granted by the State or through State resources, confer an advantage on the recipient, be liable to affect trade between the Contracting Parties and distort competition.

Beforehand, it needs to be clarified whether the HFF is subject to the application of Article 61(1) of the EEA Agreement, since it has been argued by the Icelandic Government, in the initial notification, that the HFF could not be qualified as an undertaking in the meaning of that Article.

Firstly, the HFF is a separate State-owned institution set up by law, having its own board of directors and annual accounts. Secondly and more importantly, the Court of Justice of the European Communities (hereinafter referred to as ‘the Court of Justice’) has repeatedly defined the concept of an undertaking as any entity engaged in an economic activity, which is any activity which offers goods or services on a given market, regardless of its legal status and the way in which it is financed (17). Although the Icelandic Government considers the HFF not to be a separate undertaking, as it operates only as a ‘branch of the State itself’, the Authority takes the view that the HFF is engaged in an economic activity. The economic activity consists of offering services on the market for housing mortgage loans, i.e. long-term house financing (for residential accommodation). Therefore, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF has to be qualified as an undertaking in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement.

17

branch of the State itself

1.1.   Transfer of State resources and thereby favouring certain undertakings

In order to qualify as State aid, the HFF system must imply a transfer of State resources and thereby confer on the Housing Financing Fund an advantage that relieves it of charges that are normally borne from its budget.

1.1.1.   The Altmark conditions

The

conditions

The Icelandic Government argued initially in its notification that the HFF system does not constitute State aid, because the system would, inter alia, not confer any advantage on the HFF. In this respect, the Icelandic Government referred to the Altmark ruling (18) of the Court of Justice and argued that the HFF system would comply with all of the four criteria that the Court of Justice established in that ruling.

inter alia

Altmark

18

It needs to be recalled that the Court of Justice has established the following conditions, which need to be fulfilled cumulatively, for a State measure to escape the classification of State aid. These conditions are:

| — | First, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined. |
| --- | --- |

—

First, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined.

| — | Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid it conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings. |
| --- | --- |

—

Second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid it conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings.

| — | Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations. |
| --- | --- |

—

Third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations.

| — | Fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations. |
| --- | --- |

—

Fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations, in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations.

It is the Authority's preliminary opinion that the HFF system neither complies with the second nor with the fourth condition (19). Concerning the second condition, the Icelandic authorities did not establish in advance, and in an objective and transparent manner, the parameters on the basis of which the compensation was to be calculated, in order to avoid conferring an economic advantage, which may favour the HFF over competing undertakings. The Icelandic Government has not demonstrated that such an ex ante assessment has taken place in an objective and transparent manner. To establish the parameters for the calculation of the compensation would have required quantifying the costs incurred in discharging the public service obligation in advance and comparing them with the possible benefits that the HFF enjoys. However, such quantification of costs has not taken place. Based on that shortcoming, it is not apparent from the outset what the level of compensation will amount to, since the isolated costs incurred in discharging the public service obligation have not been identified. Furthermore, with regard to the fourth condition, the HFF has neither been chosen by way of a public procurement procedure nor did the Icelandic authorities determine the level of compensation by way of a comparison between the HFF and a privately run ‘reference company’, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations.

19

in advance

ex ante

Since the HFF system seems not to comply with all of the above mentioned conditions, there is a presumption that the HFF system involves State aid, if the conditions of Article 61(1) of the EEA Agreement are met.

1.1.2.   Possible State aid elements

The HFF enjoys an implicit State guarantee for all of its securities. The State guarantee results in a more favourable credit rating for its bonds than bonds issued by private undertakings. This leads to cheaper funding costs for the HFF. Private credit institutions do not benefit from such a State guarantee. The State guarantee confers an advantage on the HFF compared to private credit institutions. The HFF is not subject to a State guarantee fee under Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees. Hence, the Icelandic State is foregoing revenue it would normally collect. Since the HFF is not paying a premium for the State guarantee it enjoys, it is the Authority's preliminary conclusion that the State guarantee, without any sort of premium to be paid, implies a transfer of State resources which favours the HFF.

The HFF received interest support from the State to cover obligations resulting from lending below market rates at 3,5 % and 4,5 % for rented housing for low income families. The support has varied through the years. It was ISK 9 million in 2001 and 71 million in 2002. This interest support is financed by State resources. It is the Authority's preliminary conclusion that the interest support constitutes an aid element. The Authority is not in possession of any up-dated figures with regard to the interest support for the years 2003 to 2006. If interest support was granted in these years, the Authority would qualify such support, in light of the above assessment, as a transfer of State resources which favours the HFF.

The HFF is exempted from corporate tax and property tax. The HFF has not paid what would have amounted to ISK 335 million in corporate tax and 417 million ISK in property tax for the years 1999 to 2002. Thus, the Icelandic State has foregone income, which under normal circumstances would have been charged to the HFF's budget. It is the Authority's preliminary conclusion that the exemptions from corporate and property tax constitute aid elements. The Authority is not in possession of any up-dated figures for the years 2003 to 2006. Any forgone tax for these years would qualify, in light of the above assessment, as a transfer of State resources which favours the HFF.

The HFF is charged with preserving and earning a return on the funds it supervises. The return is intended to sustain the operations of the HFF. The HFF is, however, not required to pay out any dividends to its owner.

A normal market investor requires a sufficient return on his capital. It is the Authority's preliminary view that the fact that the HFF is per se relieved from paying out any dividends to its owner might imply that it is generating not a sufficient return on capital a normal market investor would expect and that this might imply foregone revenues for the State and thereby a transfer of State resources which favours the HFF.

per se

The Icelandic Government argued that the special status of the HFF implied that it was not subject to the same rules (20) as private credit institutions, as regards capital adequacy requirements and minimum solvency ratio rules.

20

However, if the HFF were covered by the same rules as private credit institutions, then an exemption from these rules could imply State aid.

Capital adequacy requirements and minimum solvency ratio rules for credit institutions are contained in the Act referred to in point 14 of Chapter II(i) of Annex IX to the EEA Agreement (hereinafter referred to as ‘the Banking Directive’) (21). In this context, the Authority notes that the adaptation text (22) to Article 2(3) of the Banking Directive explicitly exempted from the scope of that Directive in Iceland the ‘Byggingarsjóðir ríkisins’ (literally translated ‘the State's Building Funds’ (23)). The Icelandic Government stated that this term was traditionally used for the funds operated by the predecessor of the HFF, namely the State Housing Board, which comprised the State Housing Fund and the Workers' Building Fund. The HFF was established by taking over all assets and obligations of the State Housing Board.

21

22

Byggingarsjóðir ríkisins

23

Furthermore, Article 1(1) of the Banking Directive defines a credit institution as ‘an undertaking whose business is to receive deposits or other repayable funds from the public and to grant credits for its own account [...]’. Given the way the HFF's financing mechanism operates, the Authority cannot see how the HFF could be classified as a credit institution in the meaning of the Banking Directive because the HFF is not receiving any deposits or other repayable funds from the public.

an undertaking whose business is to receive deposits or other repayable funds from the public and to grant credits for its own account

In light of the above and for the limited purpose of identifying possible State aid elements, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF is not covered by the scope of the Banking Directive. The HFF is therefore not subject to the same rules as private credit institutions as regards capital adequacy requirements and minimum solvency ratio rules. Since the HFF is not subject to these rules, it is consequently not relieved of charges that it would normally bear from its own budget. Hence, excluding the HFF from these requirements seems not to entail an aid element.

In any event, even if the HFF should have been subject to these rules, an exemption from these rules seems not to imply that any State resources have been transferred to the HFF. A transfer of State resources is, however, a necessary condition, in order to qualify a measure as State aid in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (24).

24

1.2.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

The granting of loans for financing purchases of residential accommodation is a financial service which, in the present market circumstances, is predominantly of a local character and normally does not involve any direct cross-border transactions. Distortion of competition arising from financial advantages accorded to the HFF operating such services seems therefore prima facie likely to have only limited direct trade effects. However, it cannot be excluded that the aid, which is involved in the HFF system, threatens to distort competition between banks in the European Economic Area, by making it more difficult for them to enter the Icelandic housing mortgage loan market. Such a potential effect on trade is sufficient for State aid to be caught by Article 61(1) of the EEA Agreement.

prima facie

1.3.   Conclusion

In light of the above, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF system involves State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. To enable the Authority to calculate the amount of potential State aid involved, it is necessary, in the course of this formal investigation procedure, to obtain up-dated figures concerning the HFF's financing mechanisms.

2.   Notification requirement and Standstill obligation

Pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (...). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

The above notification requirement and standstill obligation concern ‘new aid’. On the other hand, ‘existing aid’ can be granted until the Authority finds the aid in question to be incompatible with the functioning of the EEA Agreement.

The HFF system was not notified to the Authority. The HFF was established and entered into force on 1 January 1999, i.e. after the entry into force of the EEA Agreement, taking over all assets and obligations of its predecessor, the State Housing Agency. In this context, the Icelandic Government argued that the HFF system had to be classified as existing aid.

The Authority does not share this point of view. In deciding whether or not an aid scheme is to be regarded as ‘new aid’ or ‘existing aid’, the Authority examines the relevant legal provisions providing for the aid in question and in particular the entry into force of these provisions.

In such cases the Authority is not obliged to carry out an economic analysis of the measure in question as compared to aid schemes which were in place prior to the introduction of the new legal provisions. This view is confirmed by the ruling of the Court of Justice in Namur-Les Assurances. In that ruling the Court held that ‘[...] the emergence of new aid or the alteration of existing aid cannot be assessed according to the scale of the aid or, in particular, its amount in financial terms at any moment in the life of the undertaking if the aid is provided under earlier statutory provisions which remain unaltered. Whether aid may be classified as new aid or as alteration of existing aid must be determined by reference to the provisions providing for it’ (25)(emphasis added).

Namur-Les Assurances

the emergence of new aid or the alteration of existing aid cannot be assessed according to the scale of the aid or, in particular, its amount in financial terms at any moment in the life of the undertaking if the aid is provided under earlier statutory provisions which remain unaltered. Whether aid may be classified as new aid or as alteration of existing aid must be determined by reference to the provisions providing for it

25

The fact that the HFF system is the result of alterations to an old system, by merging different legal entities, and that a complete new law was adopted, which repealed the previous State Housing system, and which forms the legal basis of the HFF and the loan system, are sufficient grounds to classify the entire HFF system as ‘new aid’ within the meaning of Article 1(3) in Part I and Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (26).

26

Therefore, it is the Authority's preliminary conclusion that the HFF system, established in 1999, constitutes ‘new aid’, which, pursuant to Article 1(3) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement, should have been notified to the Authority in advance (27). Since the HFF system was not notified to the Authority, it is considered to constitute ‘aid unlawful on procedural grounds’, in accordance with Articles 1(f) and 10 et seq. in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (28). It should be recalled that any unlawful aid, which is finally not declared compatible with the functioning of the EEA Agreement, is subject to recovery, in accordance with Article 14 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. This issue will be further addressed below in section II.4. of this Decision.

27

et seq.

28

3.   Compatibility of the aid

The Authority cannot declare State aid compatible with the functioning of the EEA Agreement, if that aid would infringe other provisions of the EEA Agreement. SBV submitted in its initial complaint that the ‘Housing Financing Fund is incompatible with the EEA Agreement, in particular the competition rules, the rules on State aid, free movement of services, capital and the freedom of establishment’.

Housing Financing Fund is incompatible with the EEA Agreement, in particular the competition rules, the rules on State aid, free movement of services, capital and the freedom of establishment’.

In relation to the competition rules, the free movement of services, capital and the freedom of establishment, the Authority assessed these allegations and restated in its annulled Decision that they were unfounded.

With regard to the alleged infringement of some of ‘the four freedoms’, the Authority found that it was the State aid which created the possible hindrances to the free movement of services, capital and establishment. The effect of these possible hindrances was indissolubly linked to the objective of the State aid. Therefore, the Authority concluded that the case should be assessed under the lex specialis of the State aid rules and that the rules on the ‘four freedoms’ should not be applicable (29).

lex specialis

29

This view was confirmed by the EFTA Court in this judgment of 7 April 2006, when it held that:

‘With regard to the effects that the HFF general loans scheme may have on the free movement of services and capital and the right of establishment, the Court holds that any such effects would indeed seem inherent in the State-supportive elements of the HFF system and therefore are so indissolubly linked to the object of the aid that it is impossible to evaluate them separately (see to this effect Case 74/76 Iannelli & Volpi SpA v Ditta Paolo Meroni [1977] ECR 557, at paragraph 14).’ (30)

With regard to the alleged infringement of the competition rules (the complainant alleged in particular an infringement of Articles 59(1) and 54 of the EEA Agreement), the Authority stated in the annulled Decision that SBV's complaint did not warrant the initiation of formal proceedings, since SBV did not substantiate that the HFF abused or will abuse its position as a consequence of the legislative framework by which it was governed.

In light of the above, it is the Authority's preliminary view that it sees no reasons why it should deviate from it original assessment on these points.

3.1.   Article 61 paragraphs (2) or (3) of the EEA Agreement

The Icelandic Government argued, in the initial notification, that the derogation under Article 61(2)(a) of the EEA Agreement applies to the case at hand. The intervention of the State in the housing market through the HFF is, according to the Icelandic Government, based on particular social objectives and is limited in scope. The Icelandic Government submitted that the privilege accorded to the HFF, through the implicit State guarantee on the Bonds, does not in any way benefit the HFF, but only the recipients of funding from the HFF.

Article 61(2)(a) of the EEA Agreement declares State aid compatible with the functioning of the EEA Agreement, if the aid has a social character and is granted to individual consumers, provided that such aid is granted without discrimination related to the origin of the products concerned.

In the Authority's preliminary view, this derogation is not applicable to the case at hand. The aid is granted to the HFF, which is considered to be an undertaking in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement (see above in section II.1), and not directly to individual consumers. Furthermore, consumers are bound to finance their housing by the HFF, in order to enjoy favourable conditions. Consumers are not free to benefit from State aid by their own choice of financial institution. Hence, the State aid is not granted without discrimination related to the origin, in this case, of the service concerned. Therefore, the aid is not neutral with respect to the operators in the market for house financing (31).

31

With regard to the other derogations mentioned in Article 61, paragraphs (2) and (3), of the EEA Agreement, the Authority takes the preliminary view that none of them are relevant to the case at hand. For example, although it is one of the objectives of the HFF to ensure territorial cohesion, it is not its primary goal to serve as an instrument for regional development. The HFF system is based on the universality objective and grants housing finance under the same conditions throughout Iceland, regardless of the region.

3.2.   Article 59(2) of the EEA Agreement

State aid may be declared compatible with the EEA Agreement under Article 59(2) of the EEA Agreement (32) if it is necessary to the operation of the services of general economic interest and does not affect the development of trade to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.

32

The following conditions must be satisfied in the present case, in order for Article 59(2) of the EEA Agreement to apply:

| — | The service in question must be a service of general economic interest and must be accurately defined by the State (see below in point 3.2.1). |
| --- | --- |

—

The service in question must be a service of general economic interest and must be accurately defined by the State (see below in point 3.2.1).

| — | The undertaking in question must be entrusted by the State with the provision of such service (see below in point 3.2.1). |
| --- | --- |

—

The undertaking in question must be entrusted by the State with the provision of such service (see below in point 3.2.1).

| — | The application of the rules of the EEA Agreement must obstruct the performance, in law and fact, of the particular tasks assigned to undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (see below in point 3.2.2). |
| --- | --- |

—

The application of the rules of the EEA Agreement must obstruct the performance, in law and fact, of the particular tasks assigned to undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (see below in point 3.2.2).

| — | The derogation must not affect the development of trade within the EEA to an extent that would be contrary to the interest of the Contracting Parties (see below in point 3.2.3). |
| --- | --- |

—

The derogation must not affect the development of trade within the EEA to an extent that would be contrary to the interest of the Contracting Parties (see below in point 3.2.3).

In the context of assessing the HFF system under Article 59(2) of the EEA Agreement, the Authority will also apply Chapter 18C of the State Aid Guidelines. The purpose of Chapter 18C is to spell out the conditions under which State aid can be found compatible with the functioning of the EEA Agreement pursuant to Article 59(2) of the EEA Agreement.

As stated in point 24 of section 18C.5 of the State Aid Guidelines, Chapter 18C will apply as of the day of adoption by the Authority. The Authority adopted Chapter 18C on 20 December 2005. Furthermore, point 25 of section 18C.5 of the State Aid Guidelines states:

‘The Authority will apply the provisions of these guidelines to all aid projects notified to it and will take a decision on those projects after adoption of the guidelines, even if the projects were notified prior to adoption. In case of non-notified aid, the Authority will apply:

‘The Authority will apply the provisions of these guidelines to all aid projects notified to it and will take a decision on those projects after adoption of the guidelines, even if the projects were notified prior to adoption. In case of non-notified aid, the Authority will apply:

| — | The provisions of these guidelines if the aid was granted after the adoption of these guidelines; |
| --- | --- |

—

The provisions of these guidelines if the aid was granted after the adoption of these guidelines;

The provisions of these guidelines if the aid was granted after the adoption of these guidelines;

| — | The provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases’. |
| --- | --- |

—

The provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases’.

The provisions in force at the time the aid was granted, in all other cases’.

Thus, the Authority will take Chapter 18C of the State Aid Guidelines into account in its future assessment (33).

33

3.2.1.   Definition of service of general economic interest and entrustment

The concept of service in the general economic interest means, among other things, that the State assigns ‘particular tasks’ to an undertaking (34). In order to qualify for classification as service of general economic interest, a service must have certain characteristics, the most important of which is that the service provided can not be provided in the same manner on the market and that the service should be clearly defined (35).

34

35

As an exception to the main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement (36), the concept of ‘services of general economic interest’ must be interpreted restrictively (37) and applies only to activities of direct benefit to the public. Still, States remain free, in principle and where no common policy is established, to designate which services they consider to be of general economic interest and to organize these services as they see fit, subject to the rules of the EEA Agreement and the specific conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement (38). States may take account of objectives pertaining to their national policy when defining the service of general economic interest which they entrust to certain undertakings (39). Thus, the competence to define such services lies with the States, subject to scrutiny by the Authority. This scrutiny must essentially be conducted on a case-by-case basis.

36

37

38

39

In this assessment, the nature of the undertaking entrusted with the service is not of decisive importance, nor whether the undertaking is entrusted with exclusive rights, but rather the essence of the service deemed to be of general economic interest and the special characteristics of this interest that distinguish it from the general economic interest of other economic activities (40). In conducting such analysis the Authority has to consider the nature of the service, as well as the extent to which the same service is provided by the market on the same conditions, and in the case of a universal service, particularly, the State's legitimate objective to ensure continuity of service on acceptable conditions throughout its territory (41).

40

41

As mentioned above (in section I.3.2), the HFF granted, at the time the annulled Decision was adopted, loans in the form of general loans, additional loans and loans for rental housing. The annulled Decision accepted all three lending activities as services of general economic interest.

The relevant part of the annulled Decision reads as follows:

‘In this respect, the so-called “Husbanken-case” is of importance, as it also concerned the relationship between Article 59(2) of the EEA Agreement and State aid to a public undertaking with a view to provide cheap housing loans [...]. In that case, the EFTA Court found that the services concerned were covered by Article 59(2) of the EEA Agreement, since the services concerned were specifically defined by Norway, limited to certain categories of houses and available to everyone on an equal basis. That the loans in the “Husbanken-case” were not restricted to people in weak financial situations could not, as had been argued by the applicant, lead to another result.

The Icelandic housing policy dates back more than 50 years and is based on the political goal to encourage private home ownership. To this end, public intervention in the Icelandic housing market has been aimed at making private housing affordable to a bigger proportion of the public. The HFF is the financing instrument whereby the Icelandic State pursues its public housing policy objectives. The Housing Act [...] entrusts the HFF with the management and implementation of the housing affairs and lays down in detail the tasks of the HFF, the objectives and the HFF's financing mechanisms. The Icelandic State uses the HFF to channel capital to the housing sector and to provide house financing on more advantageous terms than are available on the open Icelandic capital market. The HFF is obliged to provide house financing at affordable tariffs and on equal conditions, irrespective of the profitability of individual operations [...].

The loan system is available to everyone on equal terms and applies to the entire territory of Iceland, including sparsely populated areas, where asset evaluations differ compared to more densely populated areas. Thus, the HFF provides a universal service throughout Iceland on equal conditions. No private credit institution would be in the position to offer mortgage secured loans on equal conditions throughout the entire territory of Iceland. Asset evaluations differ between the Reykjavik area and sparsely populated areas. Prices and securities in real estate differ depending on where the dwelling is located in Iceland. In the Authority's opinion, this aim to correct regional imbalances must be considered as a task of general economic interest in the sense of Article 59(2) of the EEA Agreement both for the so-called additional loans and for the general loans.

The HFF's loan system contains also certain social dimensions. This is of course especially so for the additional loans. However, as the HFF loans will continue to be subject to a lending cap in the form of a maximum amount available, also the general loans entail a social element. These loans aim at financing housing that corresponds to the price of average apartments in Iceland. The HFF's loans alone will not be sufficient to finance high priced property. The relative advantage to house owners, due to the cheap loans that the HHF can offer, is accordingly inversely proportionate to the amounts they wish to loan and thereby, also to the price of the house. In this respect, the Authority has no reason to contest the notified increase in lending terms, since this increase is necessary to, inter alia, take account of inflation in housing prices in recent years.

Additionally, the Icelandic Government has introduced a new provision to the effect that HFF's loans will be limited to two dwellings for each applicant. In exceptional circumstances, a loan for a third dwelling could be authorised, but it would be up to the Board of Directors to define the precise rules for such an exception.

In light of the above, the Authority concludes that the HFF is entrusted with services of general economic interest, given their social and universal dimension, distinguishable from the economic interest of other economic activities, within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement.’

SBV's application to the EFTA Court, concerning doubts as to whether HFF loans could qualify as a service of general economic interest, was limited to the general loans scheme. The EFTA Court consequently limited its review on the general loans and did not address the other two loan schemes.

With regard to the question, whether the HFF general loans scheme could qualify as a service of general economic interest, the EFTA Court held:

‘The tasks of the HFF are defined in the Housing Act and further laid down by Regulations and ministerial decisions. The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA. In that respect, the presumptions or conditions under which the HFF system operates (cf. Case E-4/97 Husbanken II, at paragraph 48) will be addressed below.’ (42)

When the EFTA Court later turned in its judgment to the presumptions or conditions under which the HFF system operates, it held:

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments build or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms. Whether the above-mentioned features of the aid system at stake go beyond this is not clear. That warrants an in-depth assessment, with the opportunity for interested parties to comment. [...]’ (43)

In its initial assessment, the Authority placed emphasis on three elements, in order to qualify HFF general loans as services of general economic interest:

| — | First, the element of affordable house financing. In other words, the fact that the Icelandic State has used its more favourable credit rating to raise money at lower cost than the banks could have done, thereby fulfilling the obligation to provide residents in Iceland with affordable house financing on ‘manageable terms’. |
| --- | --- |

—

First, the element of affordable house financing. In other words, the fact that the Icelandic State has used its more favourable credit rating to raise money at lower cost than the banks could have done, thereby fulfilling the obligation to provide residents in Iceland with affordable house financing on ‘manageable terms’.

| — | Second, the element of territorial cohesion. The HFF general loans ensured territorial cohesion, because they provided affordable house financing on equal terms throughout the entire Icelandic territory. Commercial banks were not granting loans at affordable rates outside the Reykjavik area. |
| --- | --- |

—

Second, the element of territorial cohesion. The HFF general loans ensured territorial cohesion, because they provided affordable house financing on equal terms throughout the entire Icelandic territory. Commercial banks were not granting loans at affordable rates outside the Reykjavik area.

| — | Third, a social element. The Authority endorsed an underlying social motivation of HFF's general loans to support only ‘average housing’. |
| --- | --- |

—

Third, a social element. The Authority endorsed an underlying social motivation of HFF's general loans to support only ‘average housing’.

With regard to the first element of affordable house financing, the Authority understands that the EFTA Court did not rule out per se that State intervention in lending services through general loans, which pursues the objective of fostering private home ownership through lending on ‘manageable terms’ may be considered legitimate under Article 59(2) of the EEA Agreement. In this respect, it is also important to note that the EFTA Court clarified in its judgment that the Contracting Parties enjoy a margin of discretion in deciding what ‘manageable terms’ should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest (44). In this respect, it is the Authority's preliminary view that until August 2004 commercial banks in Iceland have not offered house financing on ‘manageable terms’. As confirmed in the judgment of 7 April 2006, SBV stated that its members were only from August 2004 onwards able to match the interest rate of HFF general loans (45). Concerning the element of affordable house financing, the Authority needs up-dated information on the development on the Icelandic mortgage market after the annulled Decision was taken, in order to assess to what extent commercial banks have offered mortgage secured loans on terms the Icelandic State would consider as manageable.

per se

44

45

With regard to the second element of territorial cohesion, it is the Authority's preliminary conclusion that this element is an important factor to assess whether the HFF general loans system can qualify as a service of general economic interest. It is the Authority's opinion that SBV has not submitted any tangible evidence during the EFTA Court proceedings, which demonstrated that the commercial banks have offered and actually granted loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004. Furthermore, in the Authority's view, SBV has submitted so far no evidence which showed that commercial banks have offered and granted loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area after August 2004.

Finally, with regard to the social element, the EFTA Court raised concerns whether the current conditions ensure that the general loans are formally limited to assisting the ‘average citizen in financing his or her own dwelling’. The EFTA Court criticized that the current features imply that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. In light of the EFTA Court's conclusions on this point, doubts are raised whether the conditions for the lending services through general loans pursue a sufficiently restricted social objective.

With regard to additional loans, the Authority takes the preliminary view that these loans could be declared as services of general economic interests. Additional loans were granted to individuals with low income and limited assets for the construction or purchase of their own residential housing. Finally, concerning loans for rental housing to municipalities, associations and companies for the construction or purchase of residential housing to be rented out, the Authority takes the preliminary view that these loans might be qualified as services of general economic interests, if they pursue a sufficiently restricted social objective, in line with the concerns raised above, or if the private market is not providing for such kind of loans. To arrive at a final conclusion on these points the Authority would need up-dated information.

With regard to unlawfully granted State aid under the HFF system after the 20th of December 2005 (see above sections II.2 and II.3.2 of this Decision), it should be recalled that point 11 in section 18C.2.3 of the State Aid Guidelines requires that the responsibility for operation of the service of general economic interest must be entrusted to the undertaking concerned by way of one or more official acts, the form of which may be determined by each EFTA State. The act or acts must specify, in particular:

| — | the precise nature and the duration of the public service obligations; |
| --- | --- |

—

the precise nature and the duration of the public service obligations;

| — | the undertaking(s) and territory concerned; |
| --- | --- |

—

the undertaking(s) and territory concerned;

| — | the nature of any exclusive or special rights assigned to the undertaking; |
| --- | --- |

—

the nature of any exclusive or special rights assigned to the undertaking;

| — | the parameters for calculating, controlling and reviewing the compensation; |
| --- | --- |

—

the parameters for calculating, controlling and reviewing the compensation;

| — | the arrangements for avoiding and repaying any overcompensation. |
| --- | --- |

—

the arrangements for avoiding and repaying any overcompensation.

In the Authority's preliminary view, it is doubtful whether the HFF system complies with all of the above mentioned conditions, in particular with regard to the duration of the public service obligation and arrangements for avoiding and repaying any overcompensation.

3.2.2.   Obstruction of the performance of the particular tasks

Article 59(2) of the EEA Agreement states that the rules of the EEA Agreement (here the State aid rules) apply as long as this does not obstruct, in law and fact, the fulfilment of the task of general economic interest entrusted to the given undertaking. In other words, the derogation contained in Article 59(2) of the EEA Agreement is only applicable to the extent that it is necessary so that the undertaking in question can fulfil the task of general interest which has been conferred on it (46). This requirement of necessity is simply an expression of the principle of proportionality.

46

It is incumbent upon the State, which invokes Article 59(2) of the EEA Agreement, to demonstrate that this condition is met. Thus, the State must set out in detail the reasons for which, in the event of elimination of the measures, the performance of the tasks of general economic interest under economically acceptable conditions would, in its view, be jeopardized (47). However, that burden of proof cannot be so extensive as to require the EEA State to go even further and prove, positively, that no other conceivable measure could enable those tasks to be performed under the same conditions (48).

47

48

On these points, the annulled Decision stated:

‘In the Authority's view, the HFF would not be able to perform the same level of services of general economic interest, described above, without any State support. However, the above mentioned proportionality test also requires that the State support for the obligation to render a service of general economic interest must be based on the costs of such specific service. Therefore, in the following it will be assessed whether the HFF's costs to render the service of general economic interest are overcompensated and whether the State support is limited to what is necessary for the HFF to perform the specific service in question.

As stated above, the implicit State guarantee, the exemptions from taxes, the abstention from paying any dividends and the interest support imply that the HFF receives State aid in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. On the other hand, the costs for the HFF can be said to be the interest support the final consumers get as a result of the HFF's lending activities. To the extent the HFF is able to be funded at lower costs than competing financial institutions, a benefit may be said to accrue to the HFF. Correspondingly, to the extent it is obliged to lend at lower rates than competing institutions, costs may be said to be incurred. In other words, as long as the HFF's is forced to lend at rates lower than market rates, it is forced to abstain from revenue.

While the HFF can raise money cheaply because of the State guarantee, it is not free to set interest rates to the public. Until the end of June 2004 it could only charge an interest rate on its loans that was 0,35 percentage points higher than its funding rate. As tables 2 and 3 above show, this margin was clearly lower than margins charged by other financial institutions. This means that low funding costs obtained by the HFF due to the State guarantee were transferred to the final consumers.

The charge of 0,35 percentage points was supposed to cover current operational costs of the HFF, provisions for losses on loans and to provide for a certain return on equity such that the HFF sustains its activity without drawing on direct State grants. Back in 1993 the margin was fixed at 0,25 percentage points. However, it turned out that this margin was a too small to cover losses on loans. Therefore, the margin was increased to 0,35 percentage points in 1994. A new review was undertaken in 1997. It was then concluded that the 0,35 % margin would be sufficient. Looking at developments for the years from 1999 to 2002, as shown in table 1 above, it also appears that this mark-up was appropriate to cover just operating expenditures, loss provisions and to yield a certain rather modest net profit, such that equity was kept rather stable in relation to total assets. Against this background the Authority concludes that the mark-up of 0,35 percentage points was and still is appropriate to just cover these different provisions.

The changes in the lending system as of 1 July 2004 have, introduced a new cost element that needs to be assessed. As of that date, the interest margin has been increased by 25 basis points. This increase stems from the fact that the previous bond swap system has been abolished and that direct cash lending has been introduced. As the Icelandic Government has pointed out, this implies that the HFF takes on new risks related to interest rate developments. Mortgage holders will, as before, have the possibility of prepayment of loans at par while the HFF cannot redeem its obligations in the same manner. Before 1 July 2004 HFF had the possibility to prepay its funding at par. The new situation creates new risks for HFF as developments in interest rates are uncertain. A fall in interest rates will normally increase prepayments while HFF does not have an identical means of adjusting its funding.

The value, or the cost, related to this new risk is naturally uncertain. The financial consultant estimated it to be in the range of 15 to 35 basis points. The Financial Supervisory Authority and the State Guarantee Fund have called for caution when fixing the additional mark-up to cover the risk. Under these circumstances, and also taking into account the new provisions on solvency ratio according to the Rules of the Financial Supervisory Authority, the Authority can accept that the increase in the interest rate margin for HFF with 0,25 percentage points is what is necessary to cover the costs of the new risks HFF is facing.

The Authority also takes note of the statement from the Icelandic Government that HFF's interest margin shall be reviewed regularly on the basis of HFF's performance and the risks it is facing at any given time. The Icelandic Government has also stated that building up funds inside HFF beyond what is required to maintain the solvency rate of 5 % is not the policy of the Government and would run counter to the expressed policy of enabling the borrowers to gain directly from the operation of the housing lending system.

According to the Icelandic Government, a common dividend requirement for Icelandic banks is some 15 % on equity. If the HFF were to be subject to a similar dividend policy and also subject to normal taxation, the interest mark-up would need to be increased correspondingly as the current margin would not provide for any means to cover such obligations. The Icelandic Government has estimated what the necessary interest mark-up would be in such a case, taking into account an 8 % capital adequacy ratio — instead of the current 5 % — and concluded that the mark-up would increase by 65 to 80 basis points above the current level. To the extent that the HFF were subject to the same taxation and dividend requirements as commercial banks, borrowing costs would increase for the ultimate borrowers, corresponding to what the State would charge in the form of taxes and dividends. When the Icelandic Government abstains from taxes and dividends in relation to the HFF, it is just to keep interest rates for house buyers low such that the Government is able to offer the service of general economic interest, namely to provide the Icelandic population with affordable housing.

As far as direct interest support is concerned, the HFF is obliged in certain conditions to grant interest support to low income families. To some extent such support has been granted by drawing on the Fund's own equity. In other instances the HFF has received direct contributions from the State. These contributions have been transferred directly to the beneficiaries and have not left the HFF with any extra financial means.

In light of the above and as demonstrated by the Icelandic Government, the mark-up of 0,35 percentage points applicable until 30 June 2004 and the mark-up of 0,60 percentage points thereafter can be justified as an appropriate margin to cover the expenses of running the HFF. In other words, it is reasonable to assume that the benefit of the HFF's low borrowing rate is fully transferred to the final consumers. The Authority has not detected any overcompensation to the HFF. The benefits it receives are passed on to the final consumers.

In conclusion, the Authority is of the view that the HFF's costs to render the service of general economic interest are not overcompensated and that the State support is limited to what is necessary for the HFF to perform the specific service in question’.

With regard to possible doubts as to the proportionality assessment of HFF's general loans, the EFTA Court held:

‘[...] This must include an assessment of whether the subsidised HFF general loans scheme is a suitable means of attaining its objective. There is no reason why a service which is not suitable to meet its aim should benefit from a derogation from the EEA rules. Furthermore, this also calls for an analysis of whether the HFF, or a different provider, could have provided loans at the same “manageable terms” as the HFF provided at the relevant time without, or with less State aid.

Firstly, with regard to suitability, the Applicant has claimed that the low interest rate on HFF general loans has led to a general increase in prices for houses and apartments which neutralises the effects of the low interest rates, since purchasers need to borrow more money in order to buy a certain house or apartment than they would have had to with lower prices.

The Court does not find it doubtful that the low interest rate on HFF general loans did not lead to price increases which completely neutralised the effect of the low interest rate. With respect to any lesser effect on housing prices, regard must be had to the margin of discretion which the Contracting Parties must enjoy in deciding what “manageable terms” should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest. As a consequence, the Contracting Parties must also enjoy a margin of discretion in deciding what constitutes a sufficient effect of the low interest rates on the real burden on borrowers' economy. In the end, it is this burden that borrowers have to be able to manage. For that reason, as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.

Secondly, as to the question of whether there were doubts that neither the HFF, nor a different provider, could have provided loans at the same “manageable terms” at the relevant time without, or with less, State aid, the Court recalls that the interest rates charged by the HFF for its general loans are calculated on the basis of its funding costs, with an added margin set by the Minister of Social Affairs. This margin was set at 0,6 percentage points from 1 July 2004, up from 0,35 percentage points. The funding costs consist mainly in the interest paid on bonds issued by the HFF. In this context, the HFF benefits from the State guarantee which follows from the State's unlimited liability for the HFF's debts as its owner.

The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what was necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions (see, for comparison, Case C-157/94, Commission v Netherlands [1997] ECR I-5699, at paragraphs 52 and 53). This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.

With regard to the ability of any other provider to supply the same service as the HFF, but without State support, the Court recalls that Contracting Parties must be allowed a margin of discretion with regard to what exactly should be considered affordable terms in relation to such schemes. In this regard, a Contracting Party cannot be bound to what other Contracting Parties, in leaving this kind of housing financing completely to the market, implicitly consider acceptable. The Court does not find that it has been demonstrated that doubts existed as to whether the regular banks did match the HFF interest rate level on comparable loans in any part of Iceland prior to the annulled Decision, or would have been able to do so without State support. Indeed, the Applicant has stated that it was only from August 2004 onwards that the banks were able to match the interest rate of HFF general loans.

Neither does the Court find that it has been demonstrated that doubts existed as to whether an alternative model for State-supported housing financing through the banks, the so-called “whole-sale alternative”, would enable the banks to provide the same loans as the HFF were providing at the relevant time without this support constituting State aid, or with less State aid and without the risk of cross-subsidisation.’ (49)

The Court endorsed the Authority's initial assessment that there were no doubts that the commercial banks did not match the HFF interest rate level on comparable loans in any part of Iceland prior to the annulled Decision, or would have been able to do so without State support. SBV itself stated that it was only from August 2004 onwards that commercial banks were able to match the interest rate of HFF general loans. With regard to the developments on the Icelandic mortgage market after the annulled Decision was taken, the Authority would require up-dated information, in order to assess to what extent commercial banks have offered loans on terms that the Icelandic State would consider ‘manageable’.

Should the Authority's assessment reveal that commercial banks have offered loans in the Reykjavik area since August 2004 on terms that the Icelandic State would consider ‘manageable’, concerns could be raised as to what extent the HFF needs to offer general loans within the Reykjavik area, in order to enable the HFF to grant general loans outside the Reykjavik area.

With regard to alternative models to the HFF system, it is the Authority's preliminary view that the presented models do not seem to be less distortive to competition.

With regard to unlawfully granted State aid under the HFF system after the 20th of December 2005 (see above sections II.2 and II.3.2 of this Decision), it should be recalled that point 18 in section 18C.2.4 of the State Aid Guidelines states that ‘[w]hen a company carries out activities falling both inside and outside the scope of the service of general economic interest, the internal accounts must show separately the costs and receipts associated with the service of general economic interest and those associated with other services, as well as the parameters for allocating costs and revenues’.

hen a company carries out activities falling both inside and outside the scope of the service of general economic interest, the internal accounts must show separately the costs and receipts associated with the service of general economic interest and those associated with other services, as well as the parameters for allocating costs and revenues

Furthermore, point 19 in section 18C.3 of the State Aid Guidelines states that ‘... EFTA States must check regularly, or arrange for checks to be made, to ensure that there has been no over-compensation’.

EFTA States must check regularly, or arrange for checks to be made, to ensure that there has been no over-compensation

Without prejudice to the Authority's final Decision in the present case, for any HFF services which might fall outside the scope of services of general interest, the HFF would be required to comply with the above mentioned accounting requirements.

3.2.3.   Development of trade and the interest of the Contracting Parties

Article 59(2) of the EEA Agreement further involves an assessment of whether the specific service in question affects the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties (50). The Authority is charged with striking a balance between the right of Iceland to invoke the derogation and the interest of the Contracting Parties to avoid distortions of competition and restrictions to the ‘four freedoms’ (51).

50

51

This entails that it must be established that the performance of the service of general economic interest does not affect competition and unity of the market established by the EEA Agreement in a disproportionate manner. It is, however, not required that the measures adopted be the least restrictive possible (52). Rather, the test is of a negative nature: it examines whether the measure adopted is not disproportionate (53). This ‘negative test’ has once more been confirmed by the EFTA Court in its ruling of 7 April 2006 (54). A reasonable relationship between the aim and the means employed is satisfactory (53). Thus, the Authority does not have competence to strike down a measure that otherwise fulfils Article 59(2) of the EEA Agreement simply because the measure might, in some minor aspects and details, go further than what is strictly necessary to fulfil the aims behind it. It is for the States to define their policies and organize general interest services, leaving the Authority no power to take a position on the organization and scale of the service or the expediency of the political choice made. Even if it were successfully shown that the scheme in question were not an optimally efficient one, this alone would not lead to the conclusion that the distortive effects are necessarily disproportionate to the goals assigned.

52

53

54

53

On this point, the Authority concluded in its annulled Decision:

‘The EEA Agreement establishes inter alia the general principles, both applicable to financial services, of the right of establishment for nationals of the EEA States and their freedom to provide services within the territory of the Contracting Parties. However, the secondary legislation which, under the EC Treaty and the EEA Agreement, has been adopted to make these basic provisions effective, does not extend to specialised housing finance institutions like the HFF( (55)). Consequently, such institutions are at present not able to benefit from the principles of mutual recognition and home country control contained in the banking legislation of the EEA Agreement. Therefore, due to different national credit rules and practices and the absence of effective harmonisation or mutual recognition at EEA level for such institutions, there continue to be considerable obstacles to effective cross-border operations in this area.

In most developed countries, including most parties to the EEA Agreement, Governments, both at central and local level, intervene in housing and housing finance markets. This intervention takes different forms from one State to another, depending, inter alia, on certain realities in the housing markets, in particular the pattern of housing tenure, and the objectives of the housing policy of the Governments concerned. There is, for instance, likely to be a relationship between the extent to which private individuals' home ownership is an objective of public housing policy and the scope of intervention by the Government concerned in housing finance; a Government that sees it as an important objective to its housing policy that as many households as possible own their own dwelling, like in Iceland, is likely to want to support the financing of such investments on a broad scale.

As already stated above, the Authority considers long-term house financing for residential accommodation to be the relevant market for the assessment in the present case.

As submitted by the Icelandic Government, the Icelandic market for mortgage loans is largely divided between three main actors. These are the HFF, the pension funds and other private credit institutions. The HFF had, in 2002, a market share of approximately 78 % of that market. The market share of pension funds was, in 2002, approximately 17 %. The remaining 5 % was taken by private credit institutions. The Icelandic Government submitted figures showing that the HFF had, in 2002, a total amount of ISK 382 billion in mortgage loans, compared to ISK 84 billion of the pension funds and ISK 27 billion of private banks (56).

The granting of loans for financing purchases of residential accommodation is a financial service which, in the present market conditions, is predominantly of a local character and normally does not involve any direct cross-border transactions. Distortion of competition arising from financial advantages accorded to the HFF operating such services are therefore prima facie likely to have only limited direct trade effects.

The HFF is not entitled to grant any loans for the financing of dwellings outside Iceland. The HFF's activities are, as laid down in the Housing Act, targeted exclusively towards promoting Icelandic housing policy.

Today no foreign banks are granting cross-border mortgage loans in ISK to Icelandic households. Furthermore, there are currently no foreign financial institutions or representative offices of foreign financial institutions in Iceland. The Icelandic economy is very limited in size. The limited number and small size of transactions in trade in the foreign exchange markets of the ISK warrants only limited interest from foreign banks. The special geography and the scattered population outside the Reykjavik area further reduces the foreign interest for lending to the Icelandic housing market. That foreign banks do not even operate representative offices in Iceland underpins the lack of interest in the Icelandic financial market. In the absence of any “flourishing” financial activities of foreign banks on the Icelandic market outside the particular market for long term housing loans, it can therefore hardly be argued that it is the State aid to the HFF which prevents foreign banks from entering the Icelandic financial market.

In the light of the above, given the limited size of the Icelandic housing market, with its special geographic and demographic features, the Authority is of the opinion that the HFF's financing mechanism does not affect the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties.’

With regard to the assessment of whether HFF general loans did not affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties, the EFTA Court held:

‘As part of the assessment of whether the scheme did not affect the development of trade to such an extent as would be contrary to the interest of the Contracting Parties, the relevant market must be defined. ESA considered “long-term house financing for residential accommodation” to be the relevant product market (see section II point 3.2.3 of the annulled Decision). It is not obvious to the Court that the assessment should be limited in scope in this way, excluding the possible effects of the aid granted to the HFF on other parts of the EEA internal market, in particular the financial markets. For that reason, the definition of the relevant market in this particular case is also an issue which interested parties ought to be able to comment upon in a formal investigation procedure. The further assessment of the consequences of the HFF general loan system on the development of trade will depend to a considerable extent on the definition of the relevant market which the formal investigation procedure will lead to.’ (57)

In light of the EFTA Court's conclusions on this point, the Authority would require for its further assessment information as to what extent the aid granted to the HFF could affect other parts of the EEA internal market, in particular other financial markets, such as, for example, the private lending market.

3.3.   Conclusion

Doubts are raised, in light of the EFTA Court's ruling of 7 April 2006, whether the HFF system, partly or in its entirety, can be declared compatible with the State aid rules, according to Article 59(2) of the EEA Agreement.

4.   Recovery

According to Article 14(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘[w]here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law’.

here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law

In other words, any unlawful aid which cannot be declared compatible with the State aid rules will be subject to recovery. In case of recovery, it is the Authority's preliminary view that, in the case at hand, no legitimate expectations could be invoked, which would preclude the recovery.

According to settled case-law, ‘[...] undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed’ (58).

undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed

58

However, a recipient of illegally granted aid is not precluded from relying on exceptional circumstances on the basis of which it had legitimately assumed the aid to be lawful and thus declining to refund that aid (59). Because the aid at stake was not notified in advance, it is necessary to examine whether the Authority's favourable Decision No 213/04/COL, which approved the HFF system, is to be regarded as an ‘exceptional circumstance’ within the meaning of the case-law referred to. Such an assessment must be made in the light of the purpose of the protection of legitimate expectations.

59

In the Authority's view, the judicial review by the Community Courts or the EFTA Court of decisions concerning State aid cannot be regarded as an exceptional and unforeseeable event, forming as it does an integral and essential part of the system established by the EC Treaty and the corresponding provisions in the EEA Agreement and the Surveillance and Court Agreement for that purpose. A diligent businessman should be well aware of the fact that a decision, to the effect that a State measure is declared compatible, is, within the time-limit of two months referred to in Article 230 EC and Article 36 of the Surveillance and Court Agreement, liable to be challenged before the Community Courts or the EFTA Court.

The Court of Justice itself has, moreover, and indeed recently, stated that ‘[...] in view of the mandatory nature of the supervision of State aid by the Commission under Article 88 EC, undertakings to which aid has been granted cannot, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted by the procedure laid down in that article [...] It follows that so long as the Commission has not taken a decision approving aid and so long as the period for bringing an action against such a decision has not expired, the recipient cannot be sure as to the lawfulness of the proposed aid which alone is capable of giving rise to a legitimate expectation on his part’ (60).

...

in view of the mandatory nature of the supervision of State aid by the Commission under Article 88 EC, undertakings to which aid has been granted cannot, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted by the procedure laid down in that article

It follows that so long as the Commission has not taken a decision approving aid and so long as the period for bringing an action against such a decision has not expired, the recipient cannot be sure as to the lawfulness of the proposed aid which alone is capable of giving rise to a legitimate expectation on his part

60

Subsequently, to the same effect, in Spain v Commission, the Court made it clear that ‘[t]he fact that the Commission initially decided not to raise any objections to the aid in issue cannot be regarded as capable of having caused the recipient undertaking to entertain any legitimate expectation since that decision was challenged in due time before the Court, which annulled it. However regrettable it may be, the Commission's error cannot erase the consequences of the unlawful conduct of the Kingdom of Spain’ (61).

Spain

Commission

he fact that the Commission initially decided not to raise any objections to the aid in issue cannot be regarded as capable of having caused the recipient undertaking to entertain any legitimate expectation since that decision was challenged in due time before the Court, which annulled it. However regrettable it may be, the Commission's error cannot erase the consequences of the unlawful conduct of the Kingdom of Spain

61

Any argument to the contrary would render ineffective the review conducted by the Community judicature and the EFTA Court of the legality of a positive State aid decisions. If it were to be concluded that such a decision automatically gives rise to legitimate expectations on the part of the recipients, competitors of those recipients or other third parties harmed by the decision would have no interest in attacking the vitiated measure. That is because any annulment of a positive State aid decision would ultimately become a ‘pyrrhic victory’, since the negative effects of the decision could never be eliminated (62).

62

The Authority, therefore, preliminarily considers that the adoption of a favourable decision by the Authority regarding aid cannot in itself be regarded as an event which causes the recipient of that aid to entertain legitimate expectations as to its lawfulness.

5.   Conclusion

It is the Authority's preliminary conclusion that the HFF system constitutes unlawful aid on procedural grounds. Doubts are raised whether the HFF system, either partly or in its entirety, can be declared compatible with the State aid rules, according to Article 59(2) of the EEA Agreement. Any unlawful aid which ultimately will be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

| 1. | The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the Icelandic Housing Financing Fund. |
| --- | --- |

1.

The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the Icelandic Housing Financing Fund.

| 2. | The Icelandic Government is requested, pursuant to Article 6 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two month from the notification of this Decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure. |
| --- | --- |

2.

The Icelandic Government is requested, pursuant to Article 6 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two month from the notification of this Decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure.

| 3. | Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication. |
| --- | --- |

3.

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication.

Official Journal of the European Union

| 4. | This Decision is addressed to the Republic of Iceland. |
| --- | --- |

4.

This Decision is addressed to the Republic of Iceland.

| 5. | This Decision is authentic in the English language. |
| --- | --- |

5.

This Decision is authentic in the English language.

Done at Brussels, 21 June 2006

For the EFTA Surveillance Authority

B. T. GRYDELAND

President

K. JAEGER

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as ‘the EEA Agreement’.

1

(2)  Hereinafter referred to as ‘the Surveillance and Court Agreement’.

2

(3)  The cartouche of this Decision is published in OJ 2005 C 112, page 8. The cartouche makes reference to the EFTA Surveillance Authority's website, where the non-confidential full text of the Decision is available: www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/

3

(4)  Judgment of 7 April 2006, Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v EFTA Surveillance Authority [2006] EFTA Court Report (not yet reported). The judgment is available at the EFTA Court's website: www.eftacourt.lu

4

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

EFTA Surveillance Authority

(5)  Procedural and Substantive Rules in the Field of State Aid (hereinafter referred to as the ‘State Aid Guidelines’), adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in OJ 1994 L 231. The State Aid Guidelines are available on the Authority's website: www.eftasurv.int

5

(6)  The Icelandic Government provided English translations of these laws. Quotes from these laws in this decision are based on the translation provided by the Icelandic Government.

6

(7)  The cartouche of this Decision is published in OJ 2005 C 112, page 8. The cartouche makes reference to the EFTA Surveillance Authority's website, where the non-confidential full text of the Decision is available: www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/.

7

(8)  Judgment of 7 April 2006, Case E-9/04, cited above.

8

(9)  The Housing Act was amended by Act No 57/2004. Act No 57/2004 entered into force on 1 July 2004, except for Temporary Provision I, which entered into effect immediately (see Article 22 of Act No 57/2004).

9

(10)  As amended, and various regulations, inter alia, Regulation No 544/2004 on ‘the Financing and Risk Management of the Housing Financing Fund’, Regulation No 522/2004 on ‘Borrowers' Mortgages and HFF Bonds’ and Regulation No 521/2004 on ‘Loan Proportions and Maximum Amounts of Borrowers' Mortgages’.

10

inter alia

(11)  Section XII of the Housing Act. For example, according to Article 52 of the Housing Act, Act. No 97/1993 on the State Housing Board was repealed.

11

(12)  Article 53 of the Housing Act merged the State Housing Fund and the Workers' Building Fund and transferred the rights, assets, liabilities and obligations of these two funds to the HFF.

12

(13)  The above wording reflects the situation prior to 1 July 2004, i.e. prior to the entering into force of Act No 57/2004. Article 10 of the Housing Act was amended by Article 4 of Act No 57/2004. According to this amendment, the HFF finances its tasks with the income from the fund's equity capital (i.e. the payments, interest and indexation of granted loans), by issue and sale of HFF bonds and by borrowing as provided for in the Budget Act at any particular time and by service charges as provided for in Article 49.

13

(14)  This is the wording prior to 1 July 2004. After that date Article 5 of Act No 57/2004 amended Article 11 of the Housing Act and, inter alia, changed the title of that Article to: Management of Assets and Liabilities (this translation has been provided by the Icelandic Government).

14

inter alia

Management of Assets and Liabilities

(15)  This translation was provided by the Icelandic Government.

15

(16)  NFS, 10 May 2006.

16

www.visir.is/apps/pbcs.dll/article?AID=/20060510/FRETTIR01/60510079/1091

(17)  Case C-118/85 Commission v Italy [1987] ECR 2599; Case C-41/90 Klaus Höfner and Fritz Elser v Macrotron GmbH [1991] ECR I-1979; Case C-69/91 Decoster [1993] ECR I-5335. See similar Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v EFTA Surveillance Authority [1999] Report of the EFTA Court, page 3, paragraph 30.

17

Commission

Italy

Klaus Höfner and Fritz Elser

Macrotron GmbH

Decoster

Norwegian Bankers' Association

EFTA Surveillance Authority

(18)  Case C-280/00 Altmark Trans GmbH [2003] ECR I-7747.

18

Altmark Trans GmbH

(19)  With regard to the question whether the HFF is actually entrusted with public service obligations, see the discussion below in section II.3.2.1.

19

(20)  The Icelandic Government referred in this context to Directive 2000/12/EC on credit institutions.

20

(21)  Directive 2000/12/EC of the European Parliament and the Council of 20 March 2000 relating to the taking up and pursuit of the business of credit institutions (OJ L 126, 26.5.2000, p. 1), as amended.

21

(22)  The adaptation text mentioned in point 14(a) of Chapter II(i) of Annex IX to the EEA Agreement.

22

(23)  This translation has been provided by the Icelandic Government.

23

(24)  Case C-379/98 PreussenElektra AG v Schleswag [2002] ECR I-2099.

24

PreussenElektra AG

Schleswag

(25)  Case C-44/93 Namur-Les Assurances du Crédit SA [1994] ECR I-3829, paragraph 28.

25

Namur-Les Assurances du Crédit SA

(26)  Furthermore, Article 4(1), first sentence, of the Authority's Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 states that ‘[f]or the purposes of Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, an alteration to existing aid is any change, other than modifications of a purely formal or administrative nature which cannot affect the evaluation of the compatibility of the aid measure with the common market’.

26

or the purposes of Article 1(c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, an alteration to existing aid is any change, other than modifications of a purely formal or administrative nature which cannot affect the evaluation of the compatibility of the aid measure with the common market

(27)  The European Commission Decision No 2005/842/EC of 28 November 2005 on the application of Article 86(2) EC (which corresponds to Article 59(2) of the EEA Agreement) to State aid in the form of public service compensation granted to certain undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest (OJ L 312, 29.11.2005, page 67) lays down the conditions under which certain types of public service compensation constitutes State aid compatible with Article 86(2) EC and exempts compensation satisfying those conditions from the prior notification requirement. The Decision has not yet been incorporated into the EEA Agreement. Public service compensation which constitutes State aid and does not fall within the scope of Decision No 2005/842/EC will still be subject to the prior notification requirement, also after that Decision has been incorporated into the EEA Agreement. In any event, it should be noted that, with regard to house financing, Article 2(1)(b) of Commission Decision No 2005/842/EC only exempts public service compensation granted to social housing undertakings. Recital 16 of Commission Decision No 2005/842/EC further specifies that social housing undertakings should be understood as meaning ‘... undertakings in charge of social housing providing housing for disadvantaged citizens or socially less advantaged groups, which due to solvability constraints are unable to obtain housing at market conditions...’.

27

undertakings in charge of social housing providing housing for disadvantaged citizens or socially less advantaged groups, which due to solvability constraints are unable to obtain housing at market conditions

(28)  Since the Authority's Decision No 213/04/COL was annulled by the EFTA Court's judgment of 7 April 2006 in Case E-9/04, the aid granted under the HFF system remains unlawful aid.

28

(29)  With regard to the relationship between the State aid rules and the provisions of the ‘four freedoms’, see for example Case 74/76 Ianelli & Volpi v Meroni [1977] ECR 557.

29

Ianelli & Volpi

Meroni

(30)  Case E-9/04, cited above, paragraph 82.

30

(31)  See similar Case E-4/97, cited above, paragraph 30.

31

(32)  Which corresponds to Article 86(2) EC.

32

(33)  Since the Authority's Decision No 213/04/COL was annulled by the EFTA Court's judgment of 7 April 2006 in Case E-9/04, the aid granted under the HFF system remains unlawful aid (see above section II.2).

33

(34)  See for example: Case 10/71 Muller [1971] ECR 723; Case 127/73 BRT v SABAM [1974] ECR 313; Case 7/82 GVL [1983] ECR 483; Case C-393/92 Almelo [1994] ECR I-1520; Case C-266/96 Corsica Ferries [1998] ECR I-3949.

34

Muller

BRT

SABAM

GVL

Almelo

Corsica Ferries

(35)  Communication from the Commission — Services of General Interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 7), see paragraph 14 (hereinafter referred to as ‘Services of General Interest’).

35

(36)  The main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement states that in the case of public undertakings and undertakings to which EC Member States or EFTA States grant special or exclusive rights, the Contracting Parties shall ensure that there is neither enacted nor maintained in force any measure contrary to the rules contained in the EEA Agreement, in particular to those rules provided for in Articles 4 and 53 to 63.

36

(37)  See Case C-242/95 GT-Link A/S v De Danske Statsbaner [1997] ECR I-4449, paragraph 50; Case T-260/94 Air Inter [1997] ECR II-147, paragraph 135; Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraph 53.

37

95 GT-Link A/S

De Danske Statsbaner

Air Inter

Commission

France

(38)  See in this context for example: Services of General Interest, cited above, paragraph 22; Case T-106/95 FFSA [1997] ECR II-229, paragraph 192. As stated by Advocate General Léger in his opinion in Case C-438/02 Åklagaren v Krister Hanner [2005] ECR I-4551, paragraph 139: ‘...it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment’.

38

FFSA

Åklagaren

Krister Hanner

...it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment

(39)  Case E-9/04, cited above, paragraph 67.

39

(40)  Case E-4/97, cited above, paragraph 47.

40

(41)  See in this context: Report of the European Commission to the Council of Ministers: Service of general economic interest in the banking sector (adopted by the Commission on 17.6.1998 and presented to the ECOFIN Council on 23.11.1998). Services of General Interest, cited above, paragraph 10.

41

(42)  Case E-9/04, cited above, paragraph 68.

42

(43)  Case E-9/04, cited above, paragraphs 76 to 79.

43

(44)  Case E-9/04, cited above, paragraph 71. See in this context also below section II.3.2.2 of this decision.

44

(45)  Case E-9/04, cited above, paragraph 74.

45

(46)  See Case C-41/90, cited above, paragraph 24; and Case C-242/95, cited above, paragraph 54.

46

(47)  It is not necessary that the survival of the undertaking itself be threatened. See Case C-157/94 Commission v The Netherlands [1997] ECR I-5699, paragraph 43.

47

Commission

The Netherlands

(48)  See Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraphs 94 to 107.

48

Commission

France

Case E-4/97, cited above, paragraph 62.

(49)  Case E-9/04, cited above, paragraphs 69 to 75.

49

(50)  In this context, it is interesting to note the opinion of Advocate General Léger in Case C-438/02, cited above, paragraph 143: ‘Finally, the last condition in Article 86(2) EC requires that “[t]he development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interest of the Community”. Even though the Court has not yet ruled on the meaning of that requirement, certain Advocates General have already adopted a position on the issue. In their view, effect on the development of intra-Community trade within the meaning of Article 86(2) EC, unlike the classic definition of the concept of “measures having an effect equivalent to a quantitative restriction”, calls for proof that the measure in issue has in fact had a substantial effect on intra-Community trade. That assessment does seem to me to be supported by the wording of Article 86(2) EC’.

50

Finally, the last condition in Article 86(2) EC requires that “[t]he development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interest of the Community”. Even though the Court has not yet ruled on the meaning of that requirement, certain Advocates General have already adopted a position on the issue. In their view, effect on the development of intra-Community trade within the meaning of Article 86(2) EC, unlike the classic definition of the concept of “measures having an effect equivalent to a quantitative restriction”, calls for proof that the measure in issue has in fact had a substantial effect on intra-Community trade. That assessment does seem to me to be supported by the wording of Article 86(2) EC’.

(51)  See similar Case E-4/97, cited above, paragraph 70.

51

(52)  See for example: Case C-159/94, cited above; Case C-158/94 Commission v Italy [1997] ECR I-5789; Case C-157/94, cited above; Case E-9/04, cited above, paragraph 80.

52

Commission

Italy

(53)  Case E-4/97, cited above, paragraph 62.

53

(54)  Case E-9/04, cited above, paragraph 80.

54

(55)  See similar Case E-4/97, cited above, paragraph 63.

55

(56)  Sources: The Central Bank of Iceland and the HFF.

56

(57)  Case E-9/04, cited above, paragraph 81.

57

(58)  Case C-5/89 Commission v Germany [1990] ECR I-3437, paragraph 14; Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51.

58

Commission

Germany

Spain

Commission

(59)  Case C-5/89, cited above, paragraph 16.

59

(60)  Case C-91/01 Italy v Commission [2004] ECR I-4355, paragraphs 65 and 66.

60

Italy

Commission

(61)  Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 53.

61

Spain

Commission

(62)  See in this context: Opinion of Advocate General Tizzano delivered on 9 February 2006 in Joined Cases C-442/03 P and C-471/03 P P&O European Ferries (Vizcaya) SA and Diputacion Foral de Vizcaya v Commission (not yet reported), paragraphs 146 to 158.

62

P&O European Ferries (Vizcaya) SA and Diputacion Foral de Vizcaya

Commission

---

| 21.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 314/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 314/115

---

Felhívás észrevételek megtételére a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint a Hurtigruten vállalatoknak a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra nyújtott ellentételezéssel kapcsolatban (56343. számú eset)

(2006/C 314/14)

A 2006. július 5-i 215/06/COL határozattal, amelynek hiteles nyelvi változata ezen összefoglaló végén található, az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárást kezdeményezett az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (Felügyeleti és Bírósági Megállapodás) 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének a (2) bekezdése szerint. A norvég kormányt az e határozatról készült másolat útján tájékoztatták.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezúton felkéri az EFTA-államokat, az EU-tagállamokat és az érdekelt feleket, hogy e felhívás közzétételétől számított egy hónapon belül juttassák el észrevételeiket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban az alábbi címre:

| EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság) |
| --- |
| 35, rue Belliard/Belliardstraat 35 |
| B-1040 Brussels (Brüsszel) |

EFTA Surveillance Authority (EFTA Felügyeleti Hatóság)

35, rue Belliard/Belliardstraat 35

B-1040 Brussels (Brüsszel)

Az észrevételeket továbbítják a norvég kormánynak. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

2004. augusztus 2-án az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) információkérést küldött a norvég hatóságoknak az Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskap ASA és a Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA vállalkozásoknak (a továbbiakban: a Hurtigruten vállalatok) tervezett jövőbeli kifizetéssel kapcsolatban.

2006. július 5-én a Hatóság és a norvég hatóságok közötti kiterjedt levelezést követően a Hatóság úgy határozott, hivatalos vizsgálati eljárást indít a Hurtigruten vállalatoknak nyújtandó kifizetésekkel kapcsolatban.

A Hurtigruten vállalatok tengeri személy- és áruszállítási szolgáltatást nyújtanak a Bergen és Kirkenes közötti partszakasz mentén. 2001. január 1-től2004. december 31-ig e szolgáltatásokat a norvég hatóságok és a Hurtigruten vállalatok közötti, a tengeri szolgáltatások Norvégia partjai mentén történő nyújtásáról szóló megállapodás fedte le. A Hurtigruten-megállapodást a norvég hatóságok 2000 júliusában bejelentették a Hatóságnak, amely azt 2001. december 19-én jóváhagyta. A Hurtigruten által nyújtott szolgáltatás önmagában részben gazdaságilag életképes, konkrétan a nyári időszakban, míg általánosságban a téli időszakban gazdaságilag életképtelen. A Hatóság 2001 decemberi határozatában úgy ítélte meg, hogy a Hurtigruten-megállapodás keretében nyújtott kompenzáció az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének értelmében engedélyezhető, mivel a szolgáltatás, amit finanszíroz, általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak tekinthető.

A Hurtigruten-megállapodás 10. szakaszának záradéka értelmében a megállapodás előfeltételeiben bekövetkező lényeges változás esetén mindkét fél kérheti a megállapodás újratárgyalását. A Hurtigruten-megállapodás hatálya a terveknek megfelelően, 2004. december 31-én járt le, és a 2004 júniusi közbeszerzési pályázatot követően az új megállapodás 2005. január 1-jén lépett életbe a vállalatokkal.

A jelenlegi ügy a Hurtigruten vállalatok számára előirányzott, a 2004. évi norvég állami költségvetés 1330. fejezetének (Særskilte transporttiltak) 70. tételében szereplő kifizetésre vonatkozik, amelynek értelmében a Hurtigruten vállalatoknak a differenciált társadalombiztosítási járulékok norvég rendszerének változásai miatti ellentételezésként maximum 8,5 millió NOK-ot (megközelítőleg 1,1 millió EUR) kívántak nyújtani. A támogatást nem jelentették be a Hatóságnak. A Hurtigruten vállalatoknak nyújtott ellentételezést a megnövekedett társadalombiztosítási költségek teljes kompenzálására fizették ki, nem téve különbséget a vállalatok gazdasági tevékenységéhez, illetve azon tevékenységekhez kapcsolódó társadalombiztosítási költségek között, amelyek az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének értelmében közszolgáltatásnak minősülhetnek.

A joggyakorlatnak megfelelően négy feltételnek kell teljesülnie ahhoz, hogy az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése alkalmazható legyen. Először is, megbízólevélre van szükség, amellyel az állam a vállalkozásra ruházza az adott feladat elvégzésével kapcsolatos felelősséget. Másodszor, a megbízólevélnek általános gazdasági érdekű szolgáltatásra kell vonatkoznia. Harmadszor, a kivételnek szükségesnek kell lennie a feladat elvégzéséhez és azzal arányban kell állnia (a továbbiakban: a szükségességi követelmény). Végül a kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes a Közösség érdekeivel.

A rendelkezésre álló információk alapján a Hatóság kétli, hogy a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott támogatás összhangban volt az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésével. Különösen kérdéses, hogy a támogatás összhangban van-e a fent említett szükségességi követelménnyel, mivel a 2004-ben a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott megnövelt támogatás a Hurtigruten vállalatok gazdasági tevékenységére is kiterjedt. Az ellentételezés nem tett különbséget a vállalatok gazdasági tevékenységéhez, illetve azon tevékenységekhez kapcsolódó társadalombiztosítási költségek között, amelyek az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének értelmében közszolgáltatásnak minősülhetnek.

A Hatóság kétli továbbá, hogy a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott támogatás a Hurtigruten-megállapodás 10. szakasza alapján létező támogatásnak tekinthető. A megállapodás 10. szakasza csupán a lehetőséget biztosítja a szerződés módosítására, a feltételek előre nem látható lényeges változása esetén. Nem írja elő a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott ellentételezés automatikus növekedését a költségek növekedése esetén, pusztán lehetővé teszi a Hurtigruten-megállapodás mindkét résztvevője számára, hogy a megállapodás újratárgyalását kérje, anélkül azonban, hogy előre rögzítené az újratárgyalás eredményét. Ezért a Hatóság előzetes véleménye az, hogy a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott támogatás nem minősül létező támogatásnak.

A Hatóságnak kétségesnek találja a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét az EGT-megállapodás állami támogatásokra vonatkozó szabályaival, különösen az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésével. Következésképpen a Hatóság köteles hivatalos vizsgálati eljárást kezdeményezni a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének a (2) bekezdése szerint.

---

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 215/06/COL

of 5 July 2006

on compensation to the ‘Hurtigruten companies’ for increased social security contributions

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (1),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (2), in particular to Articles 59 (2) and 61 to 63, and to Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (3), in particular to Article 24 thereof and Article 1(2) in Part I of Protocol 3 thereof,

Having regard to the Authority's decision 417/01/COL of 19 December 2001 on compensation for maritime transport services under the ‘Hurtigruten Agreement’ (4),

Having regard to the Authority's decision 172/02/COL of 25 September 2002 to propose appropriate measures to Norway with regard to State aid in the form of regionally differentiated social security taxation,

Having regard to the Authority's decision 218/03/COL of 12 November 2003 on a three-year transition period in Zones 3 and 4 for the regionally differentiated social security contributions,

Having regard to the decision of the Standing Committee of the EFTA States No 2/2003/SC of 1 July 2003 whereby it was decided that the regionally differentiated social security contributions in Zone 5 was compatible with the EEA Agreement due to exceptional circumstances in this zone,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

On 2 August 2004, the Authority sent an information request to the Norwegian authorities regarding a prospective payment to Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskap ASA and Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA (5) as a possible compensation due to the changes in the Norwegian differentiated social security system (Event No 289240).

The Norwegian authorities replied by letter from the Ministry of Trade and Industry dated 1 September 2004, forwarding a letter from the Ministry of Transport and Communications of the same date, received and registered by the Authority on 1 September 2004 (Event No 291435).

By letter dated 12 October 2004, the Authority asked for further information (Event No 294990). In this letter, the Authority's Competition and State Aid Directorate stated its view that as the payment was not notified to the Authority and was apparently already put into effect, it would have to be considered as unlawful aid in the meaning of Article 1 f) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

The Norwegian authorities replied by letter from the Norwegian Mission dated 18 November 2004, forwarding letters from the Ministry of Modernisation dated 17 November 2004 and the Ministry of Transport and Communications dated 16 November 2004. The letter was received and registered by the Authority on 22 November 2004 (Event No 300326).

By letter dated 26 October 2005, the Authority's Competition and State Aid Directorate informed the Norwegian authorities that it had doubts concerning the compatibility of the payment to the Hurtigruten companies with the functioning of the EEA Agreement (Event No 329347).

The Norwegian authorities replied by letter from the Norwegian Mission dated 22 December 2005, forwarding letters from the Ministry of Modernisation dated 15 December 2005 and the Ministry of Transport and Communications dated 15 December 2005, received and registered by the Authority on 3 January 2006 (Event No 355950).

By letter dated 9 March 2006 the Authority commented on the Norwegian reply (Event No 364024). The Norwegian authorities responded by letter from the Norwegian Mission dated 29 March 2006, forwarding letters from the Ministry of Government Administration and Reform dated 27 March 2006 and the Ministry of Transport and Communications dated 24 March 2006. The letter was received and registered by the Authority on 30 March 2006 (Event No 368446).

2.   Background

The Hurtigruten companies operate maritime transport services consisting of the combined transport of persons and goods along the coastal line from Bergen to Kirkenes. From 1 January 2002 until 31 December 2004, these services were covered by the agreement between the Norwegian authorities and the Hurtigruten companies concerning operation of maritime services along the Norwegian coast (6). The ‘Hurtigruten Agreement’ was notified by the Norwegian authorities to the Authority in July 2000 and subsequently approved by the Authority on 19 December 2001 (7). The Hurtigruten companies are also engaged in commercial business activities which are not part of the Hurtigruten service, such as operating high-speed ferries. The Hurtigruten service itself is partly commercially viable, notably during the summer season, whereas it is, in general, not commercially viable during the winter season. The Authority in its 2001 Decision considered that compensation under the Hurtigruten Agreement could be authorised under Article 59 (2) of the EEA Agreement as the services covered by it were considered to be services of general economic interest.

On 25 September 2002, the Authority decided to propose appropriate measures to Norway with regard to the Norwegian system concerning regionally differentiated social security contributions (8). In the appropriate measures the Authority proposed that Norway should take any legislative, administrative and other measures necessary to eliminate State aid resulting from the system of regionally differentiated social security contributions or render such aid compatible with the EEA Agreement with effect from 1 January 2004. However, the appropriate measures also stated that the Authority might agree to a later date should that be considered objectively necessary and justified by the Authority in order to allow an appropriate transition for the undertakings in question to the adjusted situation. The appropriate measures were accepted by Norway on 31 October 2002.

On 12 November 2003, the Authority accepted a three-year transitional period for the differentiated social security contributions in Zones 3 and 4 in order to achieve a smooth facing-out of the system (9).

On this basis, the Norwegian Parliament, during the autumn of 2003, adopted changes to the differentiated social security system, which entered into force on 1 January 2004. The changes led to higher social security costs for the Hurtigruten companies.

Section 10 of the Hurtigruten Agreement contained a clause whereby both parties to the Agreement could demand a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the prerequisites of the Hurtigruten Agreement. The Hurtigruten Agreement ended as foreseen on 31 December 2004, and a new agreement with the companies entered into force on 1 January 2005, following a tender in June 2004.

3.   Description of the measure

The current case concerns a payment to the Hurtigruten companies contained in Position 70, Chapter 1330 (Særskilte transporttiltak) of the Norwegian 2004 State budget, whereby the Hurtigruten companies would be granted up to NOK 8,5 million (approximately EUR 1,1 million) as compensation due to the changes in the differentiated social security system (10).

The compensation payment granted to the Hurtigruten companies was paid out to fully compensate the increased social security costs without making a distinction between the part of the social security costs pertaining to the commercial activities of the companies and those activities which might be considered public service within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement.

In addition to the compensation granted to the Hurtigruten companies, the companies also received aid as a consequence of the Authority's decision of 12 November 2003. However, the present case only concerns the aid granted as compensation for higher social security contributions. In this respect, an amount of NOK 7,352 million (approximately EUR 900 000) was paid out to the companies.

4.   Comments by the Norwegian authorities

The Norwegian authorities are of the opinion that the compensation was within the limits of the compensation authorised by the Authority in its 2001 Decision, and should therefore be classified as ‘existing aid’ in line with the definition of Article 1 b (ii) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

The Norwegian authorities consider the payment to be covered by the Hurtigruten Agreement in force at the time when the payment was granted. They rely, in this respect, on Section 10 of the Hurtigruten Agreement, a clause whereby both parties to the Hurtigruten Agreement may demand a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the prerequisites of the Hurtigruten Agreement. The Norwegian authorities state that they regard the changes in the differentiated social security system to fulfil this criterion. They could not have been foreseen by the Hurtigruten companies. As a result of the negotiations with the companies, the compensation for these costs was set to NOK 7,352 million for 2004. The purpose of compensating for the amendments in the social security scheme was, according to the Norwegian authorities, to ensure status quo with regard to the agreed level of transport along the Norwegian coastline, by enabling the Hurtigruten companies to continue to carry out the public service obligation entrusted on them in the Agreement.

The Norwegian authorities take the position that Section 10 of the Hurtigruten Agreement constitutes a legal basis for the re-negotiation of the Agreement and that the clause was recognised by the Authority in its 2001 Decision. On this basis, the compensation for increased social security contributions would, according to the Norwegian authorities, not constitute new aid provided that the compensation was within the scope of the State aid provisions of the EEA Agreement.

Concerning the compatibility of the aid, the Norwegian authorities claim that the compensation for the changes in the social security scheme was granted to the Hurtigruten companies, in order to maintain the transport standard fixed by the Norwegian Parliament. Without the compensation, the standard of the public service obligations entrusted to the companies would have declined; either by the application of higher fares or by reduced frequency of the services. On this background, the Norwegian authorities consider the compensation to be necessary.

The Norwegian authorities declare that, on the basis of § 1 of the Hurtigruten Agreement, the Hurtigruten companies had been compensated without making a distinction between the part of the social security costs pertaining to the commercial activities of the companies and those activities which might be considered public service within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement. This provision states that a substantial part of the profits generated by the Hurtigruten companies in the summer season should be used to finance the unprofitable activity in the winter season. The Norwegian authorities are of the opinion that the Authority, by accepting the principle laid down in this provision, has accepted that no clear separation of the commercial and non-commercial services of the Hurtigruten companies is made. On this basis, the Norwegian authorities argue that it is ‘difficult to separate the PSO activity from other commercial activities’ of the companies and thus to grant compensation only to the public service part of the activities. The Norwegian authorities furthermore take the view that the separation between commercial and non-commercial services is not decisive in this connection, and claim that the cross subsidy in this case is clearly in support of the non-commercial services. Moreover, the Norwegian authorities stress that the compensation granted for 2004 does not alter the fact that the commercial services covered by the Hurtigruten Agreement support the activities linked to the public service obligation of the Hurtigruten companies.

Finally, the Norwegian authorities point out that the financial performance of the Hurtigruten companies indicates lower profit than expected (11), and maintain that this shows that no over-compensation takes place.

II.   APPRECIATION

1.   The presence of State aid within the meaning of Article 61(1) EEA

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.

According to the Authority's 2001 Decision, the compensation granted to the Hurtigruten companies under the Hurtigruten Agreement constitutes State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. The Authority's assessment of the grants to the Hurtigruten companies in the 2001 Decision is relevant when assessing the additional aid granted to the companies for the year 2004. The following assessment will therefore, to a large extent, be based on the appreciation made in the 2001 Decision.

The increased compensation to the Hurtigruten companies is financed directly through a budgetary allocation and is thus granted directly by the State. Furthermore, the compensation relieves the companies of social security charges which they normally would have to bear in the ordinary course of business, and thus strengthens the position of these undertakings compared with other undertakings competing in intra-EEA trade. Moreover, the Hurtigruten companies are active on the markets for passenger and cargo transport and on the tourism market, in particular by offering cruises/round trips along the Norwegian coast. The Hurtigruten service to a large extent attracts foreign tourists, and the Hurtigruten companies thus compete with other undertakings offering similar services in attracting these customers. The compensation granted to the Hurtigruten companies can therefore have an effect on the competition on these markets, and is liable to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement. The Authority thus considers the payment to the Hurtigruten companies to constitute State aid within the meaning of Article 61 (1) of the EEA Agreement.

2.   New or existing aid

The Norwegian authorities argue that the compensation was in line with the Authority's 2001 Decision, since Section 10 of the Hurtigruten Agreement contained a clause whereby both parties to the Hurtigruten Agreement may demand a re-negotiation procedure in the event of substantial changes in the prerequisites of the Hurtigruten Agreement. According to the Norwegian authorities, the compensation should thus be regarded as existing aid. The Norwegian authorities have stated that they regard the changes in the differentiated social security system to constitute a substantial change, and thus consider the compensation to be reasonable.

The Authority would like to point out that annual compensation of NOK 170 million, expressed in 1999-prices, under the Hurtigruten Agreement had been approved by the Authority. In contrast, the Authority's decision did not deal with Section 10 of the Hurtigruten Agreement as such, and nothing in the Authority's decision suggested that any future amendments of the Hurtigruten Agreement based on this clause would automatically be considered to be in compliance with the State aid provisions of the EEA Agreement.

Section 10 of the Agreement merely allows for the possibility of amending the contract due to unforeseen substantial changes of circumstances. It does not prescribe an automatic increase in the compensation to the Hurtigruten companies in the event of raised costs, but merely opens up for the possibility for both parties to the Hurtigruten Agreement to request a re-negotiation procedure without prescribing the result of such re-negotiation. Furthermore, the provision does not explicitly mention augmentation of the costs as a result of a tax increase as a reason for renegotiation, let alone as a fact that would require an automatic adjustment of the agreement with the exact amount flowing from the tax increase. A change in the tax situation of one contracting party is normally not a factor that the other party is obliged to bear. Hence, even if the Hurtigruten Agreement in its entirety was sent to the Authority, the Authority could not reasonably have been expected to foresee all the possible effects of the provision, and the Authority's silence about the provision in its decision cannot be held to imply that all uses of the provision was hereinafter automatically acceptable from a State aid point of view.

possibility

It is the view of the Authority that the contractual provision needs to be distinguished from the separate question of whether the chosen re-adaptation complies with the EEA Agreement, and in particular with the State aid provisions. This question needs to be assessed on its own merits for each case of re-adaptation.

In this case, the Norwegian argumentation can only be considered valid, if at all, for the part of the Hurtigruten activities which are covered by public service obligations within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement, as it was the public service obligation compensation which the Authority authorised. Any compensation under Section 10 of the Hurtigruten Agreement cannot be deemed to be in compliance with the State aid provisions of the EEA Agreement. In the case at hand, compensation was granted for the full increase in social security costs, also for those costs that were related to commercial activities not being services of general economic interest. As stated by the Norwegian authorities themselves, it cannot be excluded that the compensation also benefits the commercial parts of the Hurtigruten activities.

The Authority thus considers the aid to be new aid within the meaning of Article 1 c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

3.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1 (3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (...). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid (...). The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision

The Authority considers the aid to the Hurtigruten companies to be new aid within the meaning of Article 1 c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. This implies that the compensation should have been notified to the Authority, according to Article 1 (3) in Part I and Article 2 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, and should not have been put into effect until the Authority approved the compensation. The Norwegian authorities, however, decided to grant the compensation and not to notify it to the Authority. The compensation is therefore considered as ‘unlawful aid’ within the meaning of Article 1 f) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement and, thus, possibly subject to recovery.

4.   Compatibility of the State aid

Direct aid aimed at covering operating losses is, in general, not compatible with the functioning of the EEA Agreement. Since the increased compensation granted to the Hurtigruten companies covers costs concerning the day-to-day operation of the Hurtigruten service, this payment is to be regarded as operating aid. Such operating aid may be approved, exceptionally, if the conditions set out in derogation provisions of the EEA Agreement are fulfilled.

As in the 2001 Decision, the Authority takes the view that the aid under examination does not qualify for an exemption from the general prohibition of State aid in Article 61 (1) of the EEA Agreement on the basis of Article 61 (2) or (3) of the EEA Agreement.

Aid granted to undertakings performing a service in the general economic interest may, however, be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement, provided that the conditions laid down in Article 59 (2) of the EEA Agreement are respected.

Pursuant to Article 59 (2) of the EEA Agreement ‘undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest...shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary of the interests of the Contracting Parties.’

undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest...shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary of the interests of the Contracting Parties.

According to case law, four criteria must be met in order for Article 59 (2) of the EEA Agreement to apply. Firstly, there must be an act of entrustment whereby the State confers responsibility for the execution of a certain task to an undertaking. Secondly, the entrustment must relate to a service of general economic interest. Thirdly, the measure has to be necessary for the performance of the tasks assigned and proportional to that end (hereinafter ‘the necessity requirement’). Finally, the development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.

In its 2001 Decision, the Authority assessed the compatibility of the compensation to the Hurtigruten companies, as defined in the Hurtigruten Agreement, with Article 59 (2) of the EEA Agreement. When carrying out that assessment, the Authority took into account sector specific rules, as laid down in the Maritime Cabotage Regulation (12) and Chapter 24A of the Authority's State Aid Guidelines: Aid to maritime transport. The Authority will base its assessment of the increased compensation for 2004 on the appreciation of the Hurtigruten Agreement in the 2001 Decision.

12

In the 2001 Decision, the Authority regarded parts of the Hurtigruten service as covered by the concept of a service of general economic interest. It furthermore concluded that the Hurtigruten Agreement constituted a public act through which the Hurtigruten companies were entrusted with the operation of services in the general economic interest. Moreover, the agreed payment to Hurtigruten under the Hurtigruten Agreement was, in the Authority's opinion, necessary in order to compensate for the public service obligations imposed on the Hurtigruten companies. Finally, the Authority concluded that the Hurtigruten Agreement would not affect trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties to the EEA Agreement.

As the Norwegian authorities have paid an increased compensation to the Hurtigruten companies for 2004, the question arises whether the compensation can still be considered to meet the criteria of Article 59 (2) of the EEA Agreement, and in particular whether the necessity requirement is still met.

The necessity requirement implies that the amount of compensation shall not exceed what is necessary to cover the costs incurred in discharging the public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit on own capital necessary for discharging those obligations. This compensation must be used for the functioning of the service of general economic interest concerned. It furthermore follows that where the undertaking also carries out activities falling outside the scope of the service of general economic interest, only the costs associated with the service of general economic interest shall be taken into consideration.

However, the increased aid to the Hurtigruten companies in 2004, paid out in order to compensate them for changes in the differentiated social security scheme, has been granted — as stated by the Norwegian authorities — also in favour of commercial activities, as the compensation did not make a distinction between the part of the social security costs related to the commercial activities of the companies and those activities which might be considered public service within the meaning of Article 59 (2) of the EEA Agreement.

The Norwegian authorities have agued that it follows from the Hurtigruten Agreement that no clear separation of the commercial and non-commercial services of the Hurtigruten companies has to be made, as a substantial part of the profits generated by the Hurtigruten companies in the summer season should be used to finance the unprofitable activity in the winter season. However, the fact that Norwegian authorities have chosen this solution in order to minimize the need for public service compensation does not imply that an increased new aid partially in favour of commercial activity can be considered as necessary for the provision of the public service.

Furthermore, the Authority would like to point out that the 2001 Decision clearly stated that the compensation granted to the Hurtigruten companies may only cover activities in relation with the public service obligation of the companies. The Authority did not accept State aid for the commercially viable part of the service. Moreover, the 2001 Decision was based on a report prepared by Arthur Andersen which analysed the Hurtigruten activities and the need for public service compensation in order to uphold the level of the public service. The public service cost, and thus the allowed State aid set out in the 2001 Decision, was established based on this report.

In addition, the Authority underlines that in order to increase the level of State aid granted to the Hurtigruten companies in line with the 2001 Decision, the Norwegian authorities would have to document that the increased aid is granted only to the public service part of the activity. However, the Norwegian authorities have not denied that the increased State aid to the Hurtigruten companies does partially finance the commercial part of the activity. Neither have the Norwegian authorities made any attempt to calculate the split between the public service part and the commercial part of the Hurtigruten activity in order to grant compensation only to the public service related part of the activity.

Concerning the argument made by the Norwegian authorities that the compensation has been paid without distinction because it was difficult to separate the public service obligations from the commercial activities of the Hurtigruten companies, this is not sufficient to accept an aid which is not in line with the necessity requirement. The concept of public service compensation presupposes that a separation of the costs relating to the public service activities and costs relating to commercial activities has been performed.

Furthermore, the Norwegian authorities argue that even if the grant to the Hurtigruten companies has been increased, this does not involve overcompensation, as the financial performance of the Hurtigruten companies indicates lower profit than was expected when the amount of compensation for public services activities carried out by the companies was calculated. However, even if the companies' profits should indeed be lower than expected, this does not give the Norwegian authorities the right to give a higher compensation than that approved by the Authority in the 2001 Decision, unless it is established that this compensation is necessary to cover the public service costs. In any event, it cannot justify the granting of aid for commercial activities, which are not covered by the application of Article 59 (2) of the EEA Agreement.

In the view of the Authority, it follows from the above that the increased aid paid to the Hurtigruten companies seems to exceed the amount of compensation necessary in order for the companies to fulfil their public service obligations. Such over-compensation would not be compatible with Article 59 (2) of the EEA Agreement, and would thus constitute State aid which is incompatible with the EEA Agreement.

It follows from the above that, according to the preliminary appreciation of the Authority, the part of the compensation granted to the commercial activities of the Hurtigruten companies is to be regarded as State aid incompatible with the EEA Agreement and, thus, possibly subject to recovery. Only the part of compensation directly relating to the performance of the public service obligation would be compatible and, hence, not subject to recovery. Should it, as argued by the Norwegian authorities, prove impossible to make a separation between the increased costs incurred in relation with the public service activities and with the commercial activities of the Hurtigruten companies, the Authority might be forced to regard the compensation in its entirety as State aid incompatible with the EEA Agreement. The compensation would in this case also be subject to recovery in its entirety.

public service obligation would be compatible and, hence, not subject to recovery.

5.   Conclusion

Based on the information submitted by the Norwegian Government, the Authority cannot exclude that the compensation to the Hurtigruten companies for increased social security contributions constitutes aid within the meaning of Article 61 (1) of the EEA Agreement. The Authority cannot see that any exceptions under Article 61 (2) or (3) to the general prohibition of State aid under Article 61 (1) of the EEA Agreement applies to the aid. Furthermore, the Authority has doubts that the measure can be regarded as complying with Article 59 (2) of the EEA Agreement. Consequently, the Authority has doubts that the above measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

Furthermore, it is the Authority's preliminary view that the aid is to be considered as new aid within the meaning of Article 1 c) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. This implies that the compensation should have been notified to the Authority, according to Article 1 (3) in Part I and Article 2 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. The compensation is therefore considered as ‘unlawful aid’ within the meaning of Article 1 f) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement and subject to possible recovery.

Consequently, and in accordance with Articles 13 (1) and 4 (4) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1 (2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In the light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1 (2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests Norway to submit its comments and to provide all such information as may help to assess the compensation to the Hurtigruten companies for increased social security contribution, within two months from receipt of this decision.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

| 1. | The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the compensation granted to the Hurtigruten companies for increased social security contributions. |
| --- | --- |

1.

The Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the compensation granted to the Hurtigruten companies for increased social security contributions.

| 2. | The Norwegian Government is invited; pursuant to Article 6 (1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two months from the notification of this decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure. |
| --- | --- |

2.

The Norwegian Government is invited; pursuant to Article 6 (1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit its comments on the opening of the formal investigation procedure within two months from the notification of this decision and to provide all such information as may help to assess the aid measure.

| 3. | The Norwegian Government shall be informed by means of a letter containing a copy of this decision. |
| --- | --- |

3.

The Norwegian Government shall be informed by means of a letter containing a copy of this decision.

| 4. | The EC Commission shall be informed in accordance with Protocol 27(d) to the EEA Agreement, by means of a copy of this decision. |
| --- | --- |

4.

The EC Commission shall be informed in accordance with Protocol 27(d) to the EEA Agreement, by means of a copy of this decision.

| 5. | Other EFTA States, EC Member States and interested parties shall be informed by the publishing of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of and the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, inviting them to submit comments within one month from the date of the publication. |
| --- | --- |

5.

Other EFTA States, EC Member States and interested parties shall be informed by the publishing of this decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of and the EEA Supplement to the Official Journal of the European Communities, inviting them to submit comments within one month from the date of the publication.

Official Journal of the European Communities

| 6. | This Decision is addressed to Norway. |
| --- | --- |

6.

This Decision is addressed to Norway.

| 7. | This Decision is authentic in the English language. |
| --- | --- |

7.

This Decision is authentic in the English language.

Done at Brussels, 5 July 2006

For the EFTA Surveillance Authority

Bjørn T. GRYDELAND

President

Kristján A. STEFÁNSSON

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as the ‘Authority’.

1

(2)  Hereinafter referred to as the ‘EEA Agreement’.

2

(3)  Hereinafter referred to as the ‘Surveillance and Court Agreement’.

3

(4)  The Authority's decisions are available on http://www.eftasurv.int/.

4

(5)  Hereinafter referred to as the ‘Hurtigruten companies’.

5

(6)  Hereinafter referred to as the ‘Hurtigruten Agreement’.

6

(7)  Decision 417/01/COL, hereinafter referred to as the ‘2001 Decision’.

7

(8)  Decision 172/02/COL.

8

(9)  Decision 218/03/COL. The transitional period did not apply to Zone 5, as the EFTA States by decision No 2/2003/SC of 1 July 2003 decided that the regionally differentiated social security contributions in Zone 5 was compatible with the EEA Agreement due to exceptional circumstances in this zone.

9

(10)  The comments to Position 70 read as follows: Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet. [Unofficial translation by the Authority: Of the budget proposal of NOK 200,8 million for 2004, NOK 192,3 million are directly related to the current agreement with the Hurtigruten companies. The remainder of NOK 8,5 million is related to possible compensation as a consequence of amendments to the system concerning differentiated social security contributions. The final compensation will be determined when the negotiations between the Hurtigruten companies and the Ministry are finished.]

10

Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet

(11)  In this regard, the Norwegian authorities refer to a report prepared by Arthur Andersen in 2000 called Behov for statlige tjenestekjøp etter 2001, which analysed the Hurtigruten activities.

11

Behov for statlige tjenestekjøp etter 2001

(12)  Council Regulation (EEC) No 3577/92 of 7 December 1992 applying the principle of freedom to provide services to maritime transport within Member States (maritime cabotage).

12

---