# Europeiska unionens C 99E/2012

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.CE2012.099.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 99E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 55 årgången3 april 2012 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.CE2012.099.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 99E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

55 årgången3 april 2012

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdena den 23–25 november 2010Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 34 E, 3.2.2011.ANTAGNA TEXTER |
| | Tisdagen den 23 november 2010 |
| 2012/C 099E/01 | ECB:s årsrapport 2009Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om ECB:s årsrapport 2009 (2010/2078(INI)) | 1 |
| 2012/C 099E/02 | Civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitetEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (2010/2071(INI)) | 7 |
| 2012/C 099E/03 | Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete under 2009Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete under 2009 (2010/2236(INI)) | 15 |
| 2012/C 099E/04 | Civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra StockholmsprogrammetEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet (2010/2080(INI)) | 19 |
| | Onsdagen den 24 november 2010 |
| 2012/C 099E/05 | Handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta-avtalet)Europaparlamentets resolution av den 24 november 2010 om handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta-avtalet) | 27 |
| | Torsdagen den 25 november 2010 |
| 2012/C 099E/06 | BudgetEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om de pågående förhandlingarna om budgeten för 2011 | 30 |
| 2012/C 099E/07 | Mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtalEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (2009/2219(INI)) | 31 |
| 2012/C 099E/08 | Årsrapport om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2009Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2009 (2010/2059(INI)) | 39 |
| 2012/C 099E/09 | Den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 676/2008/RTEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 676/2008/RT (2010/2086(INI)) | 43 |
| 2012/C 099E/10 | Kommissionens tjugosjätte årsrapport om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning (2008)Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om kommissionens tjugosjätte årsrapport om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning (2008) (2010/2076(INI)) | 46 |
| 2012/C 099E/11 | Offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemetEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet (2010/2028(INI)) | 50 |
| 2012/C 099E/12 | 10:e årsdagen av resolution 1325 från FN:s säkerhetsråd om kvinnor samt fred och säkerhetEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet | 56 |
| 2012/C 099E/13 | Situationen i biodlingssektornEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om situationen i biodlingssektorn | 60 |
| 2012/C 099E/14 | En ny energistrategi för Europa 2011–2020Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 Mot en ny energistrategi för Europa 2011–2020 (2010/2108(INI)) | 64 |
| 2012/C 099E/15 | Klimatförändringskonferensen i Cancún (29 november-10 december 2010)Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om klimatförändringskonferensen i Cancún (COP 16) | 77 |
| 2012/C 099E/16 | Situationen i VästsaharaEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om situationen i Västsahara | 87 |
| 2012/C 099E/17 | UkrainaEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Ukraina | 89 |
| 2012/C 099E/18 | Den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medförEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (2010/2103(INI)) | 94 |
| 2012/C 099E/19 | Företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtalEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (2009/2201(INI)) | 101 |
| 2012/C 099E/20 | Översyn av konkurrensreglerna för horisontellt samarbeteEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om översynen av konkurrensreglerna för horisontellt samarbete | 112 |
| 2012/C 099E/21 | Irak – i synnerhet dödsstraffet (inbegripet Tariq Aziz-fallet) och angreppen på kristna samfundEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Irak: dödsstraffet (framför allt Tariq Aziz-fallet) och attackerna mot kristna samfund | 115 |
| 2012/C 099E/22 | Tibet – planer på att göra kinesiska till det huvudsakliga undervisningsspråketEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Tibet – planer på att göra kinesiskan till huvudsakligt undervisningsspråk | 118 |
| 2012/C 099E/23 | Burma – genomförandet av valet och frisläppandet av oppositionsledaren Aung San Suu KyiEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Burma – genomförandet av valet och frisläppandet av oppositionsledaren Aung San Suu Kyi | 120 |
| 2012/C 099E/24 | Skriftlig förklaring om kampen mot kolorektal cancer i Europeiska unionenEuropaparlamentets förklaring av den 25 november 2010 om kampen mot kolorektal cancer i Europeiska unionenom kampen mot kolorektal cancer i Europeiska unionen | 124 |
| 2012/C 099E/25 | Skriftlig förklaring om AshraflägretEuropaparlamentets förklaring av den 25 november 2010 om Ashraflägret | 125 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2010–2011Sammanträdena den 23–25 november 2010Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 34 E, 3.2.2011.ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 23 november 2010

2012/C 099E/01

ECB:s årsrapport 2009Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om ECB:s årsrapport 2009 (2010/2078(INI))

1

2012/C 099E/02

Civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitetEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (2010/2071(INI))

7

2012/C 099E/03

Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete under 2009Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete under 2009 (2010/2236(INI))

15

2012/C 099E/04

Civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra StockholmsprogrammetEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet (2010/2080(INI))

19

Onsdagen den 24 november 2010

2012/C 099E/05

Handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta-avtalet)Europaparlamentets resolution av den 24 november 2010 om handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta-avtalet)

27

Torsdagen den 25 november 2010

2012/C 099E/06

BudgetEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om de pågående förhandlingarna om budgeten för 2011

30

2012/C 099E/07

Mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtalEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (2009/2219(INI))

31

2012/C 099E/08

Årsrapport om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2009Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2009 (2010/2059(INI))

39

2012/C 099E/09

Den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 676/2008/RTEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 676/2008/RT (2010/2086(INI))

43

2012/C 099E/10

Kommissionens tjugosjätte årsrapport om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning (2008)Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om kommissionens tjugosjätte årsrapport om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning (2008) (2010/2076(INI))

46

2012/C 099E/11

Offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemetEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet (2010/2028(INI))

50

2012/C 099E/12

10:e årsdagen av resolution 1325 från FN:s säkerhetsråd om kvinnor samt fred och säkerhetEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet

56

2012/C 099E/13

Situationen i biodlingssektornEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om situationen i biodlingssektorn

60

2012/C 099E/14

En ny energistrategi för Europa 2011–2020Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 Mot en ny energistrategi för Europa 2011–2020 (2010/2108(INI))

64

2012/C 099E/15

Klimatförändringskonferensen i Cancún (29 november-10 december 2010)Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om klimatförändringskonferensen i Cancún (COP 16)

77

2012/C 099E/16

Situationen i VästsaharaEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om situationen i Västsahara

87

2012/C 099E/17

UkrainaEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Ukraina

89

2012/C 099E/18

Den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medförEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (2010/2103(INI))

94

2012/C 099E/19

Företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtalEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (2009/2201(INI))

101

2012/C 099E/20

Översyn av konkurrensreglerna för horisontellt samarbeteEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om översynen av konkurrensreglerna för horisontellt samarbete

112

2012/C 099E/21

Irak – i synnerhet dödsstraffet (inbegripet Tariq Aziz-fallet) och angreppen på kristna samfundEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Irak: dödsstraffet (framför allt Tariq Aziz-fallet) och attackerna mot kristna samfund

115

2012/C 099E/22

Tibet – planer på att göra kinesiska till det huvudsakliga undervisningsspråketEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Tibet – planer på att göra kinesiskan till huvudsakligt undervisningsspråk

118

2012/C 099E/23

Burma – genomförandet av valet och frisläppandet av oppositionsledaren Aung San Suu KyiEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Burma – genomförandet av valet och frisläppandet av oppositionsledaren Aung San Suu Kyi

120

2012/C 099E/24

Skriftlig förklaring om kampen mot kolorektal cancer i Europeiska unionenEuropaparlamentets förklaring av den 25 november 2010 om kampen mot kolorektal cancer i Europeiska unionenom kampen mot kolorektal cancer i Europeiska unionen

124

2012/C 099E/25

Skriftlig förklaring om AshraflägretEuropaparlamentets förklaring av den 25 november 2010 om Ashraflägret

125

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 23 november 2010 |
| 2012/C 099E/26 | Användning av Europeiska unionens solidaritetsfond: Irland - översvämningarna i november 2009Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD)) | 126 |
| BILAGA | 127 |
| 2012/C 099E/27 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Noord Brabant och Zuid Holland huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/027 NL/Noord Brabant och Zuid Holland huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD)) | 128 |
| BILAGA | 130 |
| 2012/C 099E/28 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Drenthe huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/030 NL/ Drenthe huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD)) | 131 |
| BILAGA | 133 |
| 2012/C 099E/29 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Limburg huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/028 NL/Limburg huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD)) | 134 |
| BILAGA | 136 |
| 2012/C 099E/30 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Gelderland och Overijssel huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/029 NL/Gelderland och Overijssel huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD)) | 137 |
| BILAGA | 139 |
| 2012/C 099E/31 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Noord Holland och Utrecht huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/026 NL/Noord Holland och Utrecht huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD)) | 140 |
| BILAGA | 142 |
| 2012/C 099E/32 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Noord Holland och Zuid Holland huvudgrupp 58 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/024 NL/Noord Holland och Zuid Holland huvudgrupp 58 från Nederländerna) (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD)) | 143 |
| BILAGA | 145 |
| 2012/C 099E/33 | Stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (förordningen om en samlad marknadsordning) vad gäller det stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet (KOM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0183Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) vad gäller det stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet | 147 |
| 2012/C 099E/34 | Tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från WHO och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från Världshälsoorganisationen och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter och om ändring av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 (KOM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD)) | 147 |
| P7_TC1-COD(2010)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 vad gäller tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från Världshälsoorganisationen och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter | 148 |
| 2012/C 099E/35 | Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE)) | 148 |
| 2012/C 099E/36 | Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete EG/Färöarnas regering ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Färöarnas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete, genom vilket Färöarna associeras med unionens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/37 | Avtal mellan Europeiska unionen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/38 | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE)) | 150 |
| 2012/C 099E/39 | Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE)) | 151 |
| 2012/C 099E/40 | Gemensamt system för mervärdesskatt, när det gäller varaktigheten för skyldigheten att efterleva miniminivån på normalskattesatsen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, när det gäller varaktigheten för skyldigheten att efterleva miniminivån på normalskattesatsen (KOM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS)) | 152 |
| 2012/C 099E/41 | Fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet (KOM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2009)0112Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet | 155 |
| BILAGA I | 162 |
| BILAGA II | 165 |
| BILAGA III | 166 |
| 2012/C 099E/42 | Fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (KOM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD)) | 167 |
| P7_TC1-COD(2009)0057Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet | 168 |
| BILAGA | 175 |
| 2012/C 099E/43 | Förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i Östersjön, Bälten och Öresund ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 vad gäller förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i Östersjön, Bälten och Öresund (KOM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0175Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 vad gäller förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i Östersjön, Bälten och Öresund | 177 |
| 2012/C 099E/44 | Användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 708/2007 om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0153Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 708/2007 om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk | 178 |
| 2012/C 099E/45 | Statligt stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till rådets förordning om statligt stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga (KOM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE)) | 178 |
| | Onsdagen den 24 november 2010 |
| 2012/C 099E/46 | Ändringsbudget nr 8/2010 för budgetåret 2010, avsnitt III – Kommissionen - Europeiska solidaritetsfonden: översvämningar på Irland - Slutförande av Europeiska socialfonden - Mål 1 (2000-2006)Europaparlamentets resolution av den 24 november 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2010 för budgetåret 2010, avsnitt III – kommissionen (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD)) | 185 |
| 2012/C 099E/47 | Protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Republiken Moldavien ***P7_TA(2010)0428Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet för upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om de allmänna principerna för Republiken Moldaviens deltagande i unionsprogram (10496/2010 – C7-0330/2010 – 2010/0102(NLE)) | 186 |
| 2012/C 099E/48 | Information om läkemedel (gemenskapsregler för läkemedel) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring i fråga om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (KOM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring i fråga om information till patienter och allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (
  1
  ) | 188 |
| 2012/C 099E/49 | Information om läkemedel (gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring i fråga om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (KOM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2008)0255Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring i fråga om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (
  1
  ) | 204 |
| 2012/C 099E/50 | Begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (omarbetning) (KOM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD)) | 207 |
| P7_TC1-COD(2008)0240Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (omarbetning) | 208 |
| BILAGA | 209 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 23 november 2010

2012/C 099E/26

Användning av Europeiska unionens solidaritetsfond: Irland - översvämningarna i november 2009Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

126

BILAGA

127

2012/C 099E/27

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Noord Brabant och Zuid Holland huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/027 NL/Noord Brabant och Zuid Holland huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

128

BILAGA

130

2012/C 099E/28

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Drenthe huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/030 NL/ Drenthe huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

131

BILAGA

133

2012/C 099E/29

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Limburg huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/028 NL/Limburg huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

134

BILAGA

136

2012/C 099E/30

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Gelderland och Overijssel huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/029 NL/Gelderland och Overijssel huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

137

BILAGA

139

2012/C 099E/31

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Noord Holland och Utrecht huvudgrupp 18 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/026 NL/Noord Holland och Utrecht huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

140

BILAGA

142

2012/C 099E/32

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Noord Holland och Zuid Holland huvudgrupp 58 från NederländernaEuropaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/024 NL/Noord Holland och Zuid Holland huvudgrupp 58 från Nederländerna) (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

143

BILAGA

145

2012/C 099E/33

Stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (förordningen om en samlad marknadsordning) vad gäller det stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet (KOM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0183Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) vad gäller det stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet

147

2012/C 099E/34

Tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från WHO och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från Världshälsoorganisationen och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter och om ändring av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 (KOM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

147

P7_TC1-COD(2010)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 vad gäller tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från Världshälsoorganisationen och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter

148

2012/C 099E/35

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

148

2012/C 099E/36

Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete EG/Färöarnas regering ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Färöarnas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete, genom vilket Färöarna associeras med unionens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

149

2012/C 099E/37

Avtal mellan Europeiska unionen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

149

2012/C 099E/38

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

150

2012/C 099E/39

Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

151

2012/C 099E/40

Gemensamt system för mervärdesskatt, när det gäller varaktigheten för skyldigheten att efterleva miniminivån på normalskattesatsen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, när det gäller varaktigheten för skyldigheten att efterleva miniminivån på normalskattesatsen (KOM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

152

2012/C 099E/41

Fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet (KOM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

154

P7_TC1-COD(2009)0112Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet

155

BILAGA I

162

BILAGA II

165

BILAGA III

166

2012/C 099E/42

Fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (KOM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

167

P7_TC1-COD(2009)0057Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet

168

BILAGA

175

2012/C 099E/43

Förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i Östersjön, Bälten och Öresund ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 vad gäller förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i Östersjön, Bälten och Öresund (KOM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0175Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 vad gäller förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i Östersjön, Bälten och Öresund

177

2012/C 099E/44

Användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 708/2007 om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0153Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 708/2007 om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk

178

2012/C 099E/45

Statligt stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till rådets förordning om statligt stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga (KOM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

178

Onsdagen den 24 november 2010

2012/C 099E/46

Ändringsbudget nr 8/2010 för budgetåret 2010, avsnitt III – Kommissionen - Europeiska solidaritetsfonden: översvämningar på Irland - Slutförande av Europeiska socialfonden - Mål 1 (2000-2006)Europaparlamentets resolution av den 24 november 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2010 för budgetåret 2010, avsnitt III – kommissionen (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

185

2012/C 099E/47

Protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Republiken Moldavien ***P7_TA(2010)0428Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet för upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om de allmänna principerna för Republiken Moldaviens deltagande i unionsprogram (10496/2010 – C7-0330/2010 – 2010/0102(NLE))

186

2012/C 099E/48

Information om läkemedel (gemenskapsregler för läkemedel) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring i fråga om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (KOM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0256Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring i fråga om information till patienter och allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (
  1
  )

1

188

2012/C 099E/49

Information om läkemedel (gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring i fråga om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (KOM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

203

P7_TC1-COD(2008)0255Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring i fråga om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (
  1
  )

1

204

2012/C 099E/50

Begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (omarbetning) (KOM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

207

P7_TC1-COD(2008)0240Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (omarbetning)

208

BILAGA

209

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2010–2011 Sammanträdena den 23–25 november 2010 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 34 E, 3.2.2011. ANTAGNA TEXTER

Tisdagen den 23 november 2010

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/1

---

Tisdagen den 23 november 2010ECB:s årsrapport 2009

P7_TA(2010)0418

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om ECB:s årsrapport 2009 (2010/2078(INI))

2012/C 99 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) årsrapport 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens (ECB) årsrapport 2009,

| — | med beaktande av artikel 284 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 284 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 15 i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, som fogats till EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 15 i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, som fogats till EG-fördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 april 1998 om demokratisk insyn i den tredje etappen av EMU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 april 1998 om demokratisk insyn i den tredje etappen av EMU (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2009 om den årliga bedömningen av euroområdet 2009 (KOM(2009)0527) och det arbetsdokument från kommissionens tjänsteavdelningar som åtföljer detta meddelande (SEK(2009)1313/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2009 om den årliga bedömningen av euroområdet 2009 (KOM(2009)0527) och det arbetsdokument från kommissionens tjänsteavdelningar som åtföljer detta meddelande (SEK(2009)1313/2),

| — | med beaktande av rapporten av den 25 februari 2009 från högnivågruppen under Jacques de Larosières ledning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 25 februari 2009 från högnivågruppen under Jacques de Larosières ledning,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 23 september 2009 till Europaparlamentets och rådets förordning om makroprudentiell tillsyn över det finansiella systemet på gemenskapsnivå och om inrättande av ett Europeiskt systemriskråd (KOM(2009)0499), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 23 september 2009 till Europaparlamentets och rådets förordning om makroprudentiell tillsyn över det finansiella systemet på gemenskapsnivå och om inrättande av ett Europeiskt systemriskråd (KOM(2009)0499),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 23 september 2009 till rådets beslut om att ge Europeiska centralbanken särskilda uppgifter för Europeiska systemriskrådets verksamhet (KOM(2009)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 23 september 2009 till rådets beslut om att ge Europeiska centralbanken särskilda uppgifter för Europeiska systemriskrådets verksamhet (KOM(2009)0500),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2010 om ECB:s årsrapport 2008 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2010 om ECB:s årsrapport 2008 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 november 2008 om EMU@10: Den ekonomiska och monetära unionens första 10 år och framtida utmaningar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 november 2008 om EMU@10: Den ekonomiska och monetära unionens första 10 år och framtida utmaningar (3),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0314/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0314/2010), och av följande skäl:

| A. | Under 2009 sjönk real BNP i euroområdet med 4,1 procent efter den förvärrade finansiella turbulensen till följd av Lehman Brothers kollaps. Bakom en sådan aggregerad siffra döljer sig stora skillnader mellan de olika medlemsstaterna i euroområdet. |
| --- | --- |

A.

Under 2009 sjönk real BNP i euroområdet med 4,1 procent efter den förvärrade finansiella turbulensen till följd av Lehman Brothers kollaps. Bakom en sådan aggregerad siffra döljer sig stora skillnader mellan de olika medlemsstaterna i euroområdet.

| B. | Den genomsnittliga inflationen var 0,3 procent på årsbasis och inflationsförväntningarna på medellång till lång sikt låg kvar inom ramarna för ECB:s mål att hålla inflationen under, men nära, 2 procent. |
| --- | --- |

B.

Den genomsnittliga inflationen var 0,3 procent på årsbasis och inflationsförväntningarna på medellång till lång sikt låg kvar inom ramarna för ECB:s mål att hålla inflationen under, men nära, 2 procent.

| C. | Den offentliga sektorns genomsnittliga underskott inom euroområdet ökade till cirka 6,3 procent, och den offentliga skulden som andel av BNP i euroområdet ökade från 69,4 procent 2008 till 78,7 procent 2009. |
| --- | --- |

C.

Den offentliga sektorns genomsnittliga underskott inom euroområdet ökade till cirka 6,3 procent, och den offentliga skulden som andel av BNP i euroområdet ökade från 69,4 procent 2008 till 78,7 procent 2009.

| D. | Växelkursen för euron mot dollarn föll från 1,39 USD den 2 januari 2009 till 1,26 USD i mitten av mars 2009, återhämtade sig sedan till en topp på 1,51 USD i början av december 2009 och sjönk under 2010 tills den nådde en bottennotering på 1,19 USD den 2 juni 2010. |
| --- | --- |

D.

Växelkursen för euron mot dollarn föll från 1,39 USD den 2 januari 2009 till 1,26 USD i mitten av mars 2009, återhämtade sig sedan till en topp på 1,51 USD i början av december 2009 och sjönk under 2010 tills den nådde en bottennotering på 1,19 USD den 2 juni 2010.

| E. | Växelkursen för renminbin gentemot euron hölls på felaktig nivå av de kinesiska myndigheterna under 2009, med en artificiellt stark euro i förhållande till den kinesiska valutan. |
| --- | --- |

E.

Växelkursen för renminbin gentemot euron hölls på felaktig nivå av de kinesiska myndigheterna under 2009, med en artificiellt stark euro i förhållande till den kinesiska valutan.

| F. | ECB justerade ned räntan till 1 procent och fortsatte betydande och aldrig tidigare skådade icke-standardmässiga åtgärder för att stödja kreditgivningen. Storleken på ECB:s balansräkning har ökat avsevärt under 2009. |
| --- | --- |

F.

ECB justerade ned räntan till 1 procent och fortsatte betydande och aldrig tidigare skådade icke-standardmässiga åtgärder för att stödja kreditgivningen. Storleken på ECB:s balansräkning har ökat avsevärt under 2009.

| G. | Det fanns tecken på ekonomisk stabilisering i euroområdet under det andra halvåret 2009 och tillväxten på kvartalsbasis blev positiv, även om den fortfarande var svag, men dessa aggregerade uppgifter visar också att denna trend inte gäller alla medlemsstater där vissa har befunnit sig i recession under samma period. |
| --- | --- |

G.

Det fanns tecken på ekonomisk stabilisering i euroområdet under det andra halvåret 2009 och tillväxten på kvartalsbasis blev positiv, även om den fortfarande var svag, men dessa aggregerade uppgifter visar också att denna trend inte gäller alla medlemsstater där vissa har befunnit sig i recession under samma period.

| H. | ECB förväntade sig, innan statsskuldskrisen uppstod i ett antal länder inom euroområdet, en real BNP-tillväxt på mellan 0,1 och 1,5 procent i euroområdet under 2010. |
| --- | --- |

H.

ECB förväntade sig, innan statsskuldskrisen uppstod i ett antal länder inom euroområdet, en real BNP-tillväxt på mellan 0,1 och 1,5 procent i euroområdet under 2010.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 och gav ECB ställning som EU-institution, något som ökar parlaments ansvar som den primära institution genom vilken ECB är ansvarig inför de europeiska medborgarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 och gav ECB ställning som EU-institution, något som ökar parlaments ansvar som den primära institution genom vilken ECB är ansvarig inför de europeiska medborgarna.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att den monetära dialogen återupptogs med det nya parlamentet efter valet i juni 2009. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att den monetära dialogen återupptogs med det nya parlamentet efter valet i juni 2009.

| 3. | Europaparlamentet stöder Estlands införande av euron den 1 januari 2011. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder Estlands införande av euron den 1 januari 2011.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att penningpolitiska åtgärder till förmån för den reala prisutvecklingen endast utgör en faktor vid sidan av andra, och under senare år har framför allt spekulativa tendenser på enskilda marknader samt den allt större och förutspådda knappheten på naturresurser orsakat prisökningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att penningpolitiska åtgärder till förmån för den reala prisutvecklingen endast utgör en faktor vid sidan av andra, och under senare år har framför allt spekulativa tendenser på enskilda marknader samt den allt större och förutspådda knappheten på naturresurser orsakat prisökningar.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att dessa obalanser orsakar stora svårigheter för en lämplig penningpolitik inom euroområdet. Parlamentet uppmanar därför regeringarna att samordna sin ekonomiska politik. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att dessa obalanser orsakar stora svårigheter för en lämplig penningpolitik inom euroområdet. Parlamentet uppmanar därför regeringarna att samordna sin ekonomiska politik.

Ekonomisk och finansiell stabilitet

| 6. | Europaparlamentet är mycket oroat över att det fortfarande råder betydande makroekonomiska obalanser mellan euroområdets ekonomier. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är mycket oroat över att det fortfarande råder betydande makroekonomiska obalanser mellan euroområdets ekonomier.

| 7. | Europaparlamentet anser att den finansiella krisen i vissa länder inom euroområdet är en allvarlig fråga för euroområdet som helhet och är ett uttryck för att euroområdet inte fungerar som det ska. Detta visar på behovet av reformer och för starkare samordning av den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att den finansiella krisen i vissa länder inom euroområdet är en allvarlig fråga för euroområdet som helhet och är ett uttryck för att euroområdet inte fungerar som det ska. Detta visar på behovet av reformer och för starkare samordning av den ekonomiska politiken i euroområdet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska centralbanken att i enlighet med Baselkommitténs förslag till Basel III utarbeta förslag om att fastställa bindande regler för införande av anticykliska buffrar. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken att i samband med den framtida ratificeringen av Baselkommitténs förslag på G20-nivå verka för att förslagen genomförs snabbt och konsekvent. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska centralbanken att i enlighet med Baselkommitténs förslag till Basel III utarbeta förslag om att fastställa bindande regler för införande av anticykliska buffrar. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska centralbanken att i samband med den framtida ratificeringen av Baselkommitténs förslag på G20-nivå verka för att förslagen genomförs snabbt och konsekvent.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att stabilitets- och tillväxtpaktens principer tidigare inte alltid har respekterats helt och hållet. Även om målet att återupprätta balansen i de offentliga finanserna och minska skuldsättningen är en nödvändighet för överskuldsatta stater kan detta inte ensamt lösa problemet med ekonomiska obalanser mellan länder i euroområdet och mer allmänt hela EU. Parlamentet kräver därför att stabilitets- och tillväxtpakten tillämpas förbehållslöst och mer konsekvent. Parlamentet anser att stabilitets- och tillväxtpakten bör kompletteras med utvecklandet av ett system för tidig varning för att identifiera möjliga inkonsekvenser, till exempel i form av en ”europeisk termin”, i syfte att inte bara förbättra övervakningen och stärka samordningen av den ekonomiska politiken för budgetkonsolideringens skull utan också – utöver budgetdimensionen – för att hantera andra makroekonomiska obalanser och förbättra efterlevnadsförfarandena. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att stabilitets- och tillväxtpaktens principer tidigare inte alltid har respekterats helt och hållet. Även om målet att återupprätta balansen i de offentliga finanserna och minska skuldsättningen är en nödvändighet för överskuldsatta stater kan detta inte ensamt lösa problemet med ekonomiska obalanser mellan länder i euroområdet och mer allmänt hela EU. Parlamentet kräver därför att stabilitets- och tillväxtpakten tillämpas förbehållslöst och mer konsekvent. Parlamentet anser att stabilitets- och tillväxtpakten bör kompletteras med utvecklandet av ett system för tidig varning för att identifiera möjliga inkonsekvenser, till exempel i form av en ”europeisk termin”, i syfte att inte bara förbättra övervakningen och stärka samordningen av den ekonomiska politiken för budgetkonsolideringens skull utan också – utöver budgetdimensionen – för att hantera andra makroekonomiska obalanser och förbättra efterlevnadsförfarandena.

| 10. | Europaparlamentet anser att man nu måste vidta åtgärder för successivt minska budgetunderskotten och återupprätta förtroendet för de europeiska offentliga finanserna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att man nu måste vidta åtgärder för successivt minska budgetunderskotten och återupprätta förtroendet för de europeiska offentliga finanserna.

| 11. | Europaparlamentet noterar att en valutaunion för att stå stadigt behöver en stark och förstärkt samordning av den ekonomiska politiken. Parlamentet beklagar att tonvikten i den europeiska och monetära unionen länge har legat på den ”monetära” sidan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att en valutaunion för att stå stadigt behöver en stark och förstärkt samordning av den ekonomiska politiken. Parlamentet beklagar att tonvikten i den europeiska och monetära unionen länge har legat på den ”monetära” sidan.

| 12. | Europaparlamentet anser att medlemsstater som inte följer euroområdets regler i fråga om offentliga finanser och tillgång till tillförlitlig statistik bör bli föremål för en utvidgad och gradvis ökande uppsättning åtgärder för att säkerställa striktare efterlevnad. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att medlemsstater som inte följer euroområdets regler i fråga om offentliga finanser och tillgång till tillförlitlig statistik bör bli föremål för en utvidgad och gradvis ökande uppsättning åtgärder för att säkerställa striktare efterlevnad.

| 13. | Europaparlamentet anser att avsaknaden av en i förväg definierad krishanteringsmekanism och vissa regeringars beteende har gjort en snabb lösning på statsskuldskrisen i vissa av euroområdets medlemsstater svår och kommer att försvaga EMU:s förmåga att reagera snabbt i eventuellt liknande situationer i framtiden. Parlamentet efterlyser därför en permanent krishanteringsram. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att avsaknaden av en i förväg definierad krishanteringsmekanism och vissa regeringars beteende har gjort en snabb lösning på statsskuldskrisen i vissa av euroområdets medlemsstater svår och kommer att försvaga EMU:s förmåga att reagera snabbt i eventuellt liknande situationer i framtiden. Parlamentet efterlyser därför en permanent krishanteringsram.

| 14. | Europaparlamentet anser bestämt att finansiellt stöd till EU-länder som befinner sig i en skuldkris måste utformas så att det uppmuntrar återbetalning av lån, budgetbalans och ekonomiska reformer. Parlamentet betonar risken med att omvandla lån till finansiella bidrag, då detta uppmuntrar länderna att låna och dra på sig skulder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser bestämt att finansiellt stöd till EU-länder som befinner sig i en skuldkris måste utformas så att det uppmuntrar återbetalning av lån, budgetbalans och ekonomiska reformer. Parlamentet betonar risken med att omvandla lån till finansiella bidrag, då detta uppmuntrar länderna att låna och dra på sig skulder.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag för att stärka stabilitets- och tillväxtpakten, genom att inkludera särskilda mål för att minska skillnaderna i konkurrenskraft mellan de europeiska ekonomierna i syfte att stimulera sysselsättningsskapande tillväxt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag för att stärka stabilitets- och tillväxtpakten, genom att inkludera särskilda mål för att minska skillnaderna i konkurrenskraft mellan de europeiska ekonomierna i syfte att stimulera sysselsättningsskapande tillväxt.

| 16. | Europaparlamentet delar oron för möjlig spekulation mot euron. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet delar oron för möjlig spekulation mot euron.

| 17. | Europaparlamentet anser att kredittillväxtens och råvaruprisernas utveckling inom EU och i medlemsstaterna är avgörande indikatorer för en effektiv övervakning av den finansiella stabiliteten inom EMU och mer allmänt hela EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att kredittillväxtens och råvaruprisernas utveckling inom EU och i medlemsstaterna är avgörande indikatorer för en effektiv övervakning av den finansiella stabiliteten inom EMU och mer allmänt hela EU.

| 18. | Europaparlamentet är oroat över de fortsatta spänningarna på statsobligationsmarknaderna i euroområdet, vilket återspeglas i större spreadar. Parlamentet anser att den ”flykt till säkerhet” som panikvågorna under den aktuella finanskrisen orsakat har fått enorma snedvridande konsekvenser och kostsamma negativa externa effekter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är oroat över de fortsatta spänningarna på statsobligationsmarknaderna i euroområdet, vilket återspeglas i större spreadar. Parlamentet anser att den ”flykt till säkerhet” som panikvågorna under den aktuella finanskrisen orsakat har fått enorma snedvridande konsekvenser och kostsamma negativa externa effekter.

| 19. | Europaparlamentet begär att förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut ska tillämpas inom fastställd tid och välkomnar kommissionens förslag av den 2 juni 2010 om ändring av denna förordning, men uppmanar samtidigt kommissionen att gå vidare med förslag om en mer rigorös övervakning av dessa instituts verksamhet och en förbättring av deras ansvarstagande och om möjligheterna att inrätta ett europeiskt kreditvärderingsinstitut. Parlamentet betonar att kreditvärderingen av euroområdets statsskulder visade sig vara problematisk under krisen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet begär att förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut ska tillämpas inom fastställd tid och välkomnar kommissionens förslag av den 2 juni 2010 om ändring av denna förordning, men uppmanar samtidigt kommissionen att gå vidare med förslag om en mer rigorös övervakning av dessa instituts verksamhet och en förbättring av deras ansvarstagande och om möjligheterna att inrätta ett europeiskt kreditvärderingsinstitut. Parlamentet betonar att kreditvärderingen av euroområdets statsskulder visade sig vara problematisk under krisen.

Styrning och beslutsfattande

| 20. | Europaparlamentet betonar ECB:s oberoende. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar ECB:s oberoende.

| 21. | Europaparlamentet rekommenderar att ECB ökar transparensen i sitt arbete i syfte att stärka legitimiteten och förutsägbarheten. Även de interna modeller som används för att värdera icke-likvida säkerheter samt de värderingar i samband med specifika värdepapper som erbjuds som säkerhet måste bli transparenta. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet rekommenderar att ECB ökar transparensen i sitt arbete i syfte att stärka legitimiteten och förutsägbarheten. Även de interna modeller som används för att värdera icke-likvida säkerheter samt de värderingar i samband med specifika värdepapper som erbjuds som säkerhet måste bli transparenta.

| 22. | Europaparlamentet anser, med tanke på ECB:s nya rättsliga ställning enligt Lissabonfördraget, att de av rådet föreslagna kandidaterna till ECB:s direktion ska bli föremål för särskilda utfrågningar av det berörda parlamentsutskottet och sedan av en omröstning i Europaparlamentet. Europaparlamentet konstaterar dessutom att ECB:s roll varit avgörande sedan krisen uppstod, och anser att denna roll bör medföra ökad transparens och redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser, med tanke på ECB:s nya rättsliga ställning enligt Lissabonfördraget, att de av rådet föreslagna kandidaterna till ECB:s direktion ska bli föremål för särskilda utfrågningar av det berörda parlamentsutskottet och sedan av en omröstning i Europaparlamentet. Europaparlamentet konstaterar dessutom att ECB:s roll varit avgörande sedan krisen uppstod, och anser att denna roll bör medföra ökad transparens och redovisningsskyldighet.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att Eurogruppen genom Lissabonfördraget ges status som juridisk person och att ECB deltar i gruppens sammanträden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att Eurogruppen genom Lissabonfördraget ges status som juridisk person och att ECB deltar i gruppens sammanträden.

| 24. | Europaparlamentet betonar sin beslutsamhet att fortsätta den monetära dialogen som ett viktigt inslag i den demokratiska kontrollen av ECB. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar sin beslutsamhet att fortsätta den monetära dialogen som ett viktigt inslag i den demokratiska kontrollen av ECB.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att inrätta Europeiska systemrisknämnden (ESRB) som kommer att täppa till de nuvarande luckorna i makroövervakningen. ECB uppmanas att införa klara modeller och definitioner för att säkerställa att ESRB fungerar effektivt och uppfyller sin redovisningsskyldighet. Parlamentet tillägger att eventuella nya uppgifter som ECB tilldelas beträffande ESRB inte på något sätt kommer att äventyra ECB:s oberoende ställning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om att inrätta Europeiska systemrisknämnden (ESRB) som kommer att täppa till de nuvarande luckorna i makroövervakningen. ECB uppmanas att införa klara modeller och definitioner för att säkerställa att ESRB fungerar effektivt och uppfyller sin redovisningsskyldighet. Parlamentet tillägger att eventuella nya uppgifter som ECB tilldelas beträffande ESRB inte på något sätt kommer att äventyra ECB:s oberoende ställning.

| 26. | Europaparlamentet noterar att principen att ESRB endast utfärdar varningar och rekommendationer utan att de faktiskt genomdrivs inte är tillfredsställande om man strävar efter effektiva genomförande- och ansvarsförhållanden. Parlamentet beklagar att ESRB inte själv kan förklara att en krissituation föreligger. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar att principen att ESRB endast utfärdar varningar och rekommendationer utan att de faktiskt genomdrivs inte är tillfredsställande om man strävar efter effektiva genomförande- och ansvarsförhållanden. Parlamentet beklagar att ESRB inte själv kan förklara att en krissituation föreligger.

| 27. | Europarlamentet välkomnar förslaget om att i Europaparlamentet hålla utfrågningar av ESRB:s ordförande, inom andra ramar än den monetära dialogen. |
| --- | --- |

27.

Europarlamentet välkomnar förslaget om att i Europaparlamentet hålla utfrågningar av ESRB:s ordförande, inom andra ramar än den monetära dialogen.

Vägen ut ur krisen

| 28. | Europaparlamentet anser att återhämtningen i ekonomin under det andra halvåret 2009 var ett resultat av de extraordinära åtgärder som regeringar och centralbanker över hela världen vidtagit sedan slutet av 2008 i form av garantier för bankers förpliktelser, kapitaltillskott i banker och stödåtgärder för banktillgångar. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att återhämtningen i ekonomin under det andra halvåret 2009 var ett resultat av de extraordinära åtgärder som regeringar och centralbanker över hela världen vidtagit sedan slutet av 2008 i form av garantier för bankers förpliktelser, kapitaltillskott i banker och stödåtgärder för banktillgångar.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att finanskrisen i euroområdet är en solvenskris som först uppträdde i form av en likviditetskris. Parlamentet anser att en sådan situation inte på lång sikt kan lösas endast genom att bara ösa in nya krediter och likvida medel i högt skuldsatta ekonomier tillsammans med accelererade planer för budgetkonsolidering. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att finanskrisen i euroområdet är en solvenskris som först uppträdde i form av en likviditetskris. Parlamentet anser att en sådan situation inte på lång sikt kan lösas endast genom att bara ösa in nya krediter och likvida medel i högt skuldsatta ekonomier tillsammans med accelererade planer för budgetkonsolidering.

| 30. | Europaparlamentet anser att denna kris har blottlagt en trend i de senaste årens ekonomiska politik som har bidragit till de höga nivåer på offentliga och privata skulder som råder för närvarande och som kommer att ta många år att rätta till. Europaparlamentet anser vissa delar av Europa kommer att få det svårare än andra att hantera krisens konsekvenser och fortsätta utveckling och uppnå hållbar ekonomisk tillväxt, nya innovationer och nya arbetstillfällen. Parlamentet understryker behovet av reformer i hela Europa. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att denna kris har blottlagt en trend i de senaste årens ekonomiska politik som har bidragit till de höga nivåer på offentliga och privata skulder som råder för närvarande och som kommer att ta många år att rätta till. Europaparlamentet anser vissa delar av Europa kommer att få det svårare än andra att hantera krisens konsekvenser och fortsätta utveckling och uppnå hållbar ekonomisk tillväxt, nya innovationer och nya arbetstillfällen. Parlamentet understryker behovet av reformer i hela Europa.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att den offentliga skuldsättningen i förhållande till BNP i euroområdet och i EU som helhet, liksom detta förhållande i majoriteten av medlemsstaterna, sjönk mellan 1999 och 2007, innan finanskrisen bröt ut, medan däremot hushållens och företagens skuldsättning samt finanssektorns hävstång kraftigt ökade under samma period. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att den offentliga skuldsättningen i förhållande till BNP i euroområdet och i EU som helhet, liksom detta förhållande i majoriteten av medlemsstaterna, sjönk mellan 1999 och 2007, innan finanskrisen bröt ut, medan däremot hushållens och företagens skuldsättning samt finanssektorns hävstång kraftigt ökade under samma period.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att den omfattande ökningen av de offentliga skulderna sedan 2008 i många medlemsstater är en följd av att dessa länder var tvungna att hantera excesser som hade orsakats av en ohållbar tillväxt av privata skulder och stora finansbubblor. Parlamentet anser därför att den aktuella krisen avslöjat att den finanspolitiska situationen är ohållbar om finansieringen av den privata sektorn är ohållbar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner om att den omfattande ökningen av de offentliga skulderna sedan 2008 i många medlemsstater är en följd av att dessa länder var tvungna att hantera excesser som hade orsakats av en ohållbar tillväxt av privata skulder och stora finansbubblor. Parlamentet anser därför att den aktuella krisen avslöjat att den finanspolitiska situationen är ohållbar om finansieringen av den privata sektorn är ohållbar.

| 33. | Europaparlamentet noterar att krisen tillsammans de påföljande räddningsåtgärderna och ekonomiska stimulanspaketen har lett till långtgående åtstramningsåtgärder som ofta borde ha vidtagits tidigare men som samtidigt kraftigt begränsar regeringarnas förmåga att agera. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar att krisen tillsammans de påföljande räddningsåtgärderna och ekonomiska stimulanspaketen har lett till långtgående åtstramningsåtgärder som ofta borde ha vidtagits tidigare men som samtidigt kraftigt begränsar regeringarnas förmåga att agera.

| 34. | Parlamentet framhåller att dessa åtstramningspaket inte får leda till åtgärder som allvarligt kan hämma den ekonomiska återhämtningen, vilken kräver en ny ekonomisk styrmodell med instrument och en tidsplan som garanterar balans mellan budgetkonsolideringsprocessen och åtgärderna för att trygga behoven i form av investeringar i arbetstillfällen och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

34.

Parlamentet framhåller att dessa åtstramningspaket inte får leda till åtgärder som allvarligt kan hämma den ekonomiska återhämtningen, vilken kräver en ny ekonomisk styrmodell med instrument och en tidsplan som garanterar balans mellan budgetkonsolideringsprocessen och åtgärderna för att trygga behoven i form av investeringar i arbetstillfällen och hållbar utveckling.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det bristande kreditflödet till den reala ekonomin, särskilt till små och medelstora företag, berodde på lägre efterfrågan till följd av minskad aktivitet i den reala ekonomin samt på bankers ovilja att bevilja krediter. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att det bristande kreditflödet till den reala ekonomin, särskilt till små och medelstora företag, berodde på lägre efterfrågan till följd av minskad aktivitet i den reala ekonomin samt på bankers ovilja att bevilja krediter.

| 36. | Europaparlamentet understryker att många medlemsstaters banker varit alltför beroende av likvida medel från ECB. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att många medlemsstaters banker varit alltför beroende av likvida medel från ECB.

| 37. | Europaparlamentet betonar att de icke-standardmässiga åtgärder som ECB vidtagit sedan i oktober 2008 för att stödja kreditgivningen varit framgångsrika när det gällt att undvika en djupare recession och ytterligare finansiell turbulens. Parlamentet upprepar att utfasningen av dessa åtgärder behöver ske enligt en genomtänkt tidsplan och samordnas noggrant med nationella regeringar och vad de gör, särskilt med tanke på att åtstramningsåtgärder tillgrips kollektivt och samtidigt i många medlemsstater. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att de icke-standardmässiga åtgärder som ECB vidtagit sedan i oktober 2008 för att stödja kreditgivningen varit framgångsrika när det gällt att undvika en djupare recession och ytterligare finansiell turbulens. Parlamentet upprepar att utfasningen av dessa åtgärder behöver ske enligt en genomtänkt tidsplan och samordnas noggrant med nationella regeringar och vad de gör, särskilt med tanke på att åtstramningsåtgärder tillgrips kollektivt och samtidigt i många medlemsstater.

| 38. | Europaparlamentet oroar sig emellertid för den eventuellt asymmetriska effekten av ECB:s exitstrategi med tanke på de betydande skillnaderna mellan medlemsstaterna i euroområdet i fråga om konjunkturcykeln. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet oroar sig emellertid för den eventuellt asymmetriska effekten av ECB:s exitstrategi med tanke på de betydande skillnaderna mellan medlemsstaterna i euroområdet i fråga om konjunkturcykeln.

| 39. | Europaparlamentet skulle välkomna att Europeiska centralbanken inom ramen för återköpsavtal generellt skulle acceptera statsobligationer från euroområdets länder som säkerhet i samband med repoavtal och därmed ansluta sig till Bank of Englands och Federal Reserves beprövade praxis. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet skulle välkomna att Europeiska centralbanken inom ramen för återköpsavtal generellt skulle acceptera statsobligationer från euroområdets länder som säkerhet i samband med repoavtal och därmed ansluta sig till Bank of Englands och Federal Reserves beprövade praxis.

| 40. | Europaparlamentet betonar att en gradvis avveckling av de offentliga underskotten och långsiktigt hållbara offentliga finanser är av avgörande betydelse för euroområdet som helhet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att en gradvis avveckling av de offentliga underskotten och långsiktigt hållbara offentliga finanser är av avgörande betydelse för euroområdet som helhet.

| 41. | Europaparlamentet noterar EU:s många förslag för att komplettera tillsynsarrangemang, hantera kriser och reglera skuggbanksektorn. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar EU:s många förslag för att komplettera tillsynsarrangemang, hantera kriser och reglera skuggbanksektorn.

| 42. | Europaparlamentet delar oron för de procykliska aspekterna av nuvarande reglerings-, tillsyns-, redovisnings- och beskattningsregler som förstärker de fluktuationer som är ett ofrånkomligt inslag i en marknadsekonomis funktionssätt. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet delar oron för de procykliska aspekterna av nuvarande reglerings-, tillsyns-, redovisnings- och beskattningsregler som förstärker de fluktuationer som är ett ofrånkomligt inslag i en marknadsekonomis funktionssätt.

| 43. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att beslutsamt öka bankernas kapitalbuffertar och att öka kapitalets kvalitet, och välkomnar Baselkommitténs förslag till en snävare definition av primärkapital och införande av högre kapitalkvoter. Parlamentet uppmärksammar dessutom kopplingen mellan den finansiella och den reala ekonomin och de effekter som reglering av den ena kan få på den andra. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att beslutsamt öka bankernas kapitalbuffertar och att öka kapitalets kvalitet, och välkomnar Baselkommitténs förslag till en snävare definition av primärkapital och införande av högre kapitalkvoter. Parlamentet uppmärksammar dessutom kopplingen mellan den finansiella och den reala ekonomin och de effekter som reglering av den ena kan få på den andra.

| 44. | Europaparlamentet anser att det globala finansiella systemet behöver göras mindre bräckligt och att lärdomarna av krisen måste dras på en global nivå för att minska systemrisken, hantera finansbubblor, förbättra kvaliteten på riskhanteringen och finansmarknadernas transparens, varvid man bekräftar att deras grundläggande roll är att finansiera den reala ekonomin. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det globala finansiella systemet behöver göras mindre bräckligt och att lärdomarna av krisen måste dras på en global nivå för att minska systemrisken, hantera finansbubblor, förbättra kvaliteten på riskhanteringen och finansmarknadernas transparens, varvid man bekräftar att deras grundläggande roll är att finansiera den reala ekonomin.

Den externa dimensionen

| 45. | Europaparlamentet noterar att euron fick ställning som internationell valuta under 2009 men kom under stort tryck under 2010. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar att euron fick ställning som internationell valuta under 2009 men kom under stort tryck under 2010.

| 46. | Europaparlamentet påpekar att euron har stärkts, i synnerhet i förhållande till US-dollarn och renminbin, under en period präglad av starka växelkursfluktuationer, och oroas över att detta skulle kunna skada euroområdets konkurrenskraft. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påpekar att euron har stärkts, i synnerhet i förhållande till US-dollarn och renminbin, under en period präglad av starka växelkursfluktuationer, och oroas över att detta skulle kunna skada euroområdets konkurrenskraft.

| 47. | Europaparlamentet medger att eurons styrka delvis berodde på svag ekonomisk aktivitet i Förenta staterna där bytesbalansunderskottet minskade kraftigt till under 3 procent av BNP under 2009 och det federala budgetunderskottet ökade till cirka 10 procent av BNP under budgetåret 2009, medan försvagningen av euron bland annat var kopplad till bristande förtroende på globala marknader i vissa högt skuldsatta EU-medlemsstater. Parlamentet delar oron för den ökande penningmängden i Förenta staterna och i mindre utsträckning inom EU. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet medger att eurons styrka delvis berodde på svag ekonomisk aktivitet i Förenta staterna där bytesbalansunderskottet minskade kraftigt till under 3 procent av BNP under 2009 och det federala budgetunderskottet ökade till cirka 10 procent av BNP under budgetåret 2009, medan försvagningen av euron bland annat var kopplad till bristande förtroende på globala marknader i vissa högt skuldsatta EU-medlemsstater. Parlamentet delar oron för den ökande penningmängden i Förenta staterna och i mindre utsträckning inom EU.

| 48. | Europaparlamentet oroar sig för konsekvenserna av växelkursfluktuationer och carry trade-operationer på både den globala finansiella stabiliteten och den reala ekonomin. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet oroar sig för konsekvenserna av växelkursfluktuationer och carry trade-operationer på både den globala finansiella stabiliteten och den reala ekonomin.

| 49. | Europaparlamentet understryker att euroområdet oavsett den nuvarande globala finansiella och ekonomiska krisen bör utvidgas ytterligare, men påpekar att en förutsättning för medlemskap i euroområdet är att Maastrichtkriterierna uppfylls. Parlamentet välkomnar att alla medlemsstater som uppfyller dessa kriterier antar euron snabbt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker att euroområdet oavsett den nuvarande globala finansiella och ekonomiska krisen bör utvidgas ytterligare, men påpekar att en förutsättning för medlemskap i euroområdet är att Maastrichtkriterierna uppfylls. Parlamentet välkomnar att alla medlemsstater som uppfyller dessa kriterier antar euron snabbt.

| 50. | Europaparlamentet anser att Estlands antagande av euron visar att euron har en stark ställning trots statsskuldskrisen. Parlamentet anser att denna ställning kommer att uppmuntra medlemsstater att sträva efter medlemskap i euroområdet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att Estlands antagande av euron visar att euron har en stark ställning trots statsskuldskrisen. Parlamentet anser att denna ställning kommer att uppmuntra medlemsstater att sträva efter medlemskap i euroområdet.

*

* *

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Eurogruppen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Eurogruppen och Europeiska centralbanken.

---

(1)  EGT C 138, 4.5.1998, s. 177.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0090.

(3)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 8.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/7

---

Tisdagen den 23 november 2010Civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet

P7_TA(2010)0419

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om civil-militärt samarbete och utvecklingen av civil-militär kapacitet (2010/2071(INI))

2012/C 99 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin (ESS): ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och rapporten om genomförandet av denna: ”Att skapa säkerhet i en värld i förändring”, som Europeiska rådet ställde sig bakom den 11–12 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin (ESS): ”Ett säkert Europa i en bättre värld”, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, och rapporten om genomförandet av denna: ”Att skapa säkerhet i en värld i förändring”, som Europeiska rådet ställde sig bakom den 11–12 december 2008,

| — | med beaktande av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen, som Europeiska rådet ställde sig bakom den 25–26 mars 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för inre säkerhet i Europeiska unionen, som Europeiska rådet ställde sig bakom den 25–26 mars 2010,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 april 2010 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 april 2010 om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP),

| — | med beaktande av slutsatserna om den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken och uttalandet med titeln ”ESFP – Tio år av utmaningar och möjligheter”, som antogs av rådet den 17 november 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna om den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken och uttalandet med titeln ”ESFP – Tio år av utmaningar och möjligheter”, som antogs av rådet den 17 november 2009,

| — | med beaktande av uttalandet om en förstärkt europeisk säkerhets- och försvarspolitik, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2008, och av uttalandet om kapacitetsuppbyggnad, som antogs av rådet den 11 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om en förstärkt europeisk säkerhets- och försvarspolitik, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2008, och av uttalandet om kapacitetsuppbyggnad, som antogs av rådet den 11 december 2008,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser, som antogs av Europeiska rådet i Santa Maria de Feira den 20 juni 2000 och i Göteborg den 16 juni 2001, EU:s program för förebyggande av våldsamma konflikter, som även det antogs i Göteborg den 16 juni 2001, det civila kapacitetsmålet för 2008, som godkändes av Europeiska rådet den 17 december 2004, samt av det civila kapacitetsmålet för 2010, som godkändes av rådet den 19 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser, som antogs av Europeiska rådet i Santa Maria de Feira den 20 juni 2000 och i Göteborg den 16 juni 2001, EU:s program för förebyggande av våldsamma konflikter, som även det antogs i Göteborg den 16 juni 2001, det civila kapacitetsmålet för 2008, som godkändes av Europeiska rådet den 17 december 2004, samt av det civila kapacitetsmålet för 2010, som godkändes av rådet den 19 november 2007,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser, som antogs av Europeiska rådet i Helsingfors den 11 december 1999 (kapacitetsmålet för 2003), och av kapacitetsmålet för 2010, som antogs av rådet den 17 maj 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser, som antogs av Europeiska rådet i Helsingfors den 11 december 1999 (kapacitetsmålet för 2003), och av kapacitetsmålet för 2010, som antogs av rådet den 17 maj 2004,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 november 2009 om att öka den kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) säkerheten i Europeiska unionen och godkänna en CBRN-handlingsplan för EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 november 2009 om att öka den kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) säkerheten i Europeiska unionen och godkänna en CBRN-handlingsplan för EU,

| — | med beaktande av rådets dokument av den 3 december 2008 med titeln ”Genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 – förstärkt genom FN:s säkerhetsråds resolution 1820 – inom ramen för ESFP”, samt av rådets dokument av den 14 september 2006 om integreringen av de mänskliga rättigheterna i ESFP-insatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets dokument av den 3 december 2008 med titeln ”Genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 – förstärkt genom FN:s säkerhetsråds resolution 1820 – inom ramen för ESFP”, samt av rådets dokument av den 14 september 2006 om integreringen av de mänskliga rättigheterna i ESFP-insatser,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om den jordbävning som nyligen drabbat Haiti, i vilken parlamentet efterlyser inrättandet av en räddningstjänststyrka för EU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om den jordbävning som nyligen drabbat Haiti, i vilken parlamentet efterlyser inrättandet av en räddningstjänststyrka för EU (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om genomförandet av den europeiska säkerhetsstrategin och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (2),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 26 juli 2010 om hur den europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta (3),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0308/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0308/2010).

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet påminner om att EU har åtagit sig att utarbeta och genomföra en gemensam politik och gemensamma insatser i syfte att bevara freden, förebygga konflikter, stärka återuppbyggnaden efter konflikter och den internationella säkerheten i enlighet med principerna i FN-stadgan, befästa och stödja demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de folkrättsliga principerna samt att undsätta människor som drabbas av naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att EU har åtagit sig att utarbeta och genomföra en gemensam politik och gemensamma insatser i syfte att bevara freden, förebygga konflikter, stärka återuppbyggnaden efter konflikter och den internationella säkerheten i enlighet med principerna i FN-stadgan, befästa och stödja demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de folkrättsliga principerna samt att undsätta människor som drabbas av naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människor.

| 2. | Inre och yttre säkerhet blir allt svårare att skilja från varandra, och Europaparlamentet påpekar att EU också bidrar till att trygga säkerheten för unionens egna medborgare genom att utveckla sina handlingsplaner och sin kapacitet för krishantering, konfliktförebyggande och fredsbyggande i överensstämmelse med målen ovan. |
| --- | --- |

2.

Inre och yttre säkerhet blir allt svårare att skilja från varandra, och Europaparlamentet påpekar att EU också bidrar till att trygga säkerheten för unionens egna medborgare genom att utveckla sina handlingsplaner och sin kapacitet för krishantering, konfliktförebyggande och fredsbyggande i överensstämmelse med målen ovan.

| 3. | Europaparlamentet understryker at EU, främst genom sin civila krishantering, ger ett tydligt bidrag till den globala säkerheten, vilket avspeglar EU:s grundläggande värden och principer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker at EU, främst genom sin civila krishantering, ger ett tydligt bidrag till den globala säkerheten, vilket avspeglar EU:s grundläggande värden och principer.

| 4. | Europaparlamentet betonar att effektiva insatser för att bemöta dagens kriser och säkerhetshot, inklusive naturkatastrofer, ofta förutsätter att man måste kunna utnyttja såväl civil som militär kapacitet och kräver större samarbete mellan civila och militära aktörer. Parlamentet påminner om att utvecklingen av EU:s heltäckande strategi och dess kombinerade militära och civila krishanteringskapacitet har varit ett kännetecken för GSFP och utgör ett grundläggande mervärde för denna politik. Parlamentet påminner samtidigt om att GSFP bara är ett av många tillgängliga verktyg, och GSFP-uppdrag bör användas som ett led i en bredare EU-strategi. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att effektiva insatser för att bemöta dagens kriser och säkerhetshot, inklusive naturkatastrofer, ofta förutsätter att man måste kunna utnyttja såväl civil som militär kapacitet och kräver större samarbete mellan civila och militära aktörer. Parlamentet påminner om att utvecklingen av EU:s heltäckande strategi och dess kombinerade militära och civila krishanteringskapacitet har varit ett kännetecken för GSFP och utgör ett grundläggande mervärde för denna politik. Parlamentet påminner samtidigt om att GSFP bara är ett av många tillgängliga verktyg, och GSFP-uppdrag bör användas som ett led i en bredare EU-strategi.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att det behövs en EU-vitbok om säkerhet och försvar
  .
  Denna vitbok bör basera sig på systematiska och rigorösa säkerhets- och försvarsmässiga översyner som genomförs av staterna i överensstämmelse med gemensamma kriterier och en gemensam tidtabell, och den bör tydligare ange unionens säkerhets- och försvarsmässiga mål och intressen i förhållande till tillgängliga medel och resurser. Parlamentet betonar att man i vitboken även bör ange på vilka områden och på vilka villkor större civil-militärt samarbete är önskvärt för att medverka till uppnåendet av dessa mål. Parlamentet anser att EU:s vitbok uttryckligen bör kartlägga möjligheterna till sammanslagning av resurser på EU-nivå och till nationell specialisering och kapacitetsharmonisering, så att betydande stordriftsfördelar uppnås. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att det behövs en EU-vitbok om säkerhet och försvar
  .
  Denna vitbok bör basera sig på systematiska och rigorösa säkerhets- och försvarsmässiga översyner som genomförs av staterna i överensstämmelse med gemensamma kriterier och en gemensam tidtabell, och den bör tydligare ange unionens säkerhets- och försvarsmässiga mål och intressen i förhållande till tillgängliga medel och resurser. Parlamentet betonar att man i vitboken även bör ange på vilka områden och på vilka villkor större civil-militärt samarbete är önskvärt för att medverka till uppnåendet av dessa mål. Parlamentet anser att EU:s vitbok uttryckligen bör kartlägga möjligheterna till sammanslagning av resurser på EU-nivå och till nationell specialisering och kapacitetsharmonisering, så att betydande stordriftsfördelar uppnås.

Bättre civil-militär samordning

| 6. | Europaparlamentet betonar att inrättandet av Europeiska utrikestjänsten ytterligare bör bidra till utvecklingen av en verkligt heltäckande EU-strategi för civila och militära insatser vad avser krishantering samt konfliktförebyggande och fredsskapande insatser, samt förse EU med de strukturer, den personal och de ekonomiska medel som behövs för att unionen ska kunna ta sitt globala ansvar i överensstämmelse med FN-stadgan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att inrättandet av Europeiska utrikestjänsten ytterligare bör bidra till utvecklingen av en verkligt heltäckande EU-strategi för civila och militära insatser vad avser krishantering samt konfliktförebyggande och fredsskapande insatser, samt förse EU med de strukturer, den personal och de ekonomiska medel som behövs för att unionen ska kunna ta sitt globala ansvar i överensstämmelse med FN-stadgan.

| 7. | Europaparlamentet ställer sig helt och hållet bakom att GSFP-strukturer, däribland direktoratet för krishantering och planering, den civila planerings- och ledningskapaciteten, EU:s militära stab samt lägescentralen, överförs till utrikestjänsten och direkt underställs vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Parlamentet påminner om vice ordförandens/den höga representantens löfte om att se till att dessa strukturer samarbetar nära och i synergi med berörda kommissionsenheter som överförts till utrikestjänsten och som ansvarar för planering och programplanering av krishantering samt konfliktförebyggande och fredsskapande insatser. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten att se till att dessa enheter är jämbördiga med GSFP-strukturerna. Parlamentet betonar att ingen formell eller informell kontroll inom ramen för GSFP-strukturerna av planering och programplanering avseende åtgärder som finansierats genom stabilitetsinstrumentet kan godkännas och insisterar på att de kommissionsstrukturer som överförs inte får avvecklas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ställer sig helt och hållet bakom att GSFP-strukturer, däribland direktoratet för krishantering och planering, den civila planerings- och ledningskapaciteten, EU:s militära stab samt lägescentralen, överförs till utrikestjänsten och direkt underställs vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. Parlamentet påminner om vice ordförandens/den höga representantens löfte om att se till att dessa strukturer samarbetar nära och i synergi med berörda kommissionsenheter som överförts till utrikestjänsten och som ansvarar för planering och programplanering av krishantering samt konfliktförebyggande och fredsskapande insatser. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten att se till att dessa enheter är jämbördiga med GSFP-strukturerna. Parlamentet betonar att ingen formell eller informell kontroll inom ramen för GSFP-strukturerna av planering och programplanering avseende åtgärder som finansierats genom stabilitetsinstrumentet kan godkännas och insisterar på att de kommissionsstrukturer som överförs inte får avvecklas.

| 8. | Med tanke på utvecklingen av EU:s heltäckande strategi stöder Europaparlamentet också ett nära samarbete mellan utrikestjänsten och alla berörda enheter som blir kvar i kommissionen, i synnerhet de som handhar frågor kring utveckling, humanitärt bistånd, civilskydd och folkhälsa. Parlamentet betonar vikten av direkta förbindelser mellan utrikestjänstens och GSFP:s organ, dvs. Europeiska försvarsbyrån, ISS, Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (Esfa) och EU:s satellitcentrum. |
| --- | --- |

8.

Med tanke på utvecklingen av EU:s heltäckande strategi stöder Europaparlamentet också ett nära samarbete mellan utrikestjänsten och alla berörda enheter som blir kvar i kommissionen, i synnerhet de som handhar frågor kring utveckling, humanitärt bistånd, civilskydd och folkhälsa. Parlamentet betonar vikten av direkta förbindelser mellan utrikestjänstens och GSFP:s organ, dvs. Europeiska försvarsbyrån, ISS, Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (Esfa) och EU:s satellitcentrum.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att kommissionens övervaknings- och informationscentrum har en roll att spela för att underlätta katastrofhjälpssamordningen inom ramen för räddningstjänstmekanismen, och betonar vikten av att vice ordföranden/den höga representanten i sin egenskap av vice ordförande för kommissionen garanterar ett nära samarbete mellan detta centrum och utrikestjänsten. Parlamentet efterlyser bättre samordning av militära resurser i samband med katastrofhjälp
  ,
  särskilt lufttransportkapaciteten, på grundval av erfarenheterna från Haiti och med hänsyn till katastrofhjälpinsatsernas övervägande civila karaktär, och begär att dessa resurser snabbare ska kunna sättas in. Parlamentet upprepar sin begäran om att räddningstjänstmekanismen ytterligare bör förbättras genom upprättande av en frivillig beredskapsreserv med resurser från medlemsstaterna som omedelbart kan sättas in i samband med katastrofinsatser. Parlamentet föreslår att dessa resurser samordnas och sätts in inom ramen för EU:s räddningstjänststyrka i syfte att göra EU-insatserna mer synliga. Parlamentet påminner samtidigt om medlemsstaternas enskilda ansvar för civilskydd och katastrofbekämpning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att kommissionens övervaknings- och informationscentrum har en roll att spela för att underlätta katastrofhjälpssamordningen inom ramen för räddningstjänstmekanismen, och betonar vikten av att vice ordföranden/den höga representanten i sin egenskap av vice ordförande för kommissionen garanterar ett nära samarbete mellan detta centrum och utrikestjänsten. Parlamentet efterlyser bättre samordning av militära resurser i samband med katastrofhjälp
  ,
  särskilt lufttransportkapaciteten, på grundval av erfarenheterna från Haiti och med hänsyn till katastrofhjälpinsatsernas övervägande civila karaktär, och begär att dessa resurser snabbare ska kunna sättas in. Parlamentet upprepar sin begäran om att räddningstjänstmekanismen ytterligare bör förbättras genom upprättande av en frivillig beredskapsreserv med resurser från medlemsstaterna som omedelbart kan sättas in i samband med katastrofinsatser. Parlamentet föreslår att dessa resurser samordnas och sätts in inom ramen för EU:s räddningstjänststyrka i syfte att göra EU-insatserna mer synliga. Parlamentet påminner samtidigt om medlemsstaternas enskilda ansvar för civilskydd och katastrofbekämpning.

| 10. | Europaparlamentet förespråkar också en bättre samordning mellan medlemsstaternas humanitära organ och GD ECHO i samband med hjälpinsatser efter naturkatastrofer och andra katastrofer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet förespråkar också en bättre samordning mellan medlemsstaternas humanitära organ och GD ECHO i samband med hjälpinsatser efter naturkatastrofer och andra katastrofer.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet att snarast fatta de nödvändiga besluten för att sätta i kraft den bestämmelse om ömsesidigt stöd som fastställs i artikel 42.7 i EU-fördraget och den solidaritetsklausul som anges i artikel 222 i EUF-fördraget, som bör avspegla EU:s samlade strategi och bygga på civil-militära resurser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet att snarast fatta de nödvändiga besluten för att sätta i kraft den bestämmelse om ömsesidigt stöd som fastställs i artikel 42.7 i EU-fördraget och den solidaritetsklausul som anges i artikel 222 i EUF-fördraget, som bör avspegla EU:s samlade strategi och bygga på civil-militära resurser.

| 12. | Europaparlamentet påminner om den lyckade utvecklingen av det fredsbyggande partnerskapet mellan kommissionen och icke-statliga organisationer. Parlamentet påminner också om att ett gott samarbete mellan icke-statliga organisationer inom det civila samhället och den framtida Europeiska utrikestjänsten är av central betydelse. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla samarbetet med icke-statliga organisationer och främja användningen av icke-statliga aktörer i unionens insatser för förebyggande och hantering av konflikter, bland annat genom att inbegripa dem i EU:s utbildningsinsatser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om den lyckade utvecklingen av det fredsbyggande partnerskapet mellan kommissionen och icke-statliga organisationer. Parlamentet påminner också om att ett gott samarbete mellan icke-statliga organisationer inom det civila samhället och den framtida Europeiska utrikestjänsten är av central betydelse. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla samarbetet med icke-statliga organisationer och främja användningen av icke-statliga aktörer i unionens insatser för förebyggande och hantering av konflikter, bland annat genom att inbegripa dem i EU:s utbildningsinsatser.

Strategisk nivå

| 13. | På den politisk-strategiska nivån välkomnar Europaparlamentet att civila och militära inslag har införlivats i direktoratet för krishantering och planering. Detta är ett steg i rätt riktning. Parlamentet betonar dock att man måste hitta en lämplig balans mellan den civila och den militära kapaciteten för strategisk planering, inte bara antalsmässigt, utan även när det gäller rangordningen, så att man till fullo drar nytta av de samverkansvinster som kan uppnås. Parlamentet understryker samtidigt behovet av att respektera skillnaderna mellan de civila och militära rollerna och deras särskilda målsättningar och i varje enskilt fall säkerställa att en lämplig sammansättning av personalresurser avsätts till varje enskild insats. |
| --- | --- |

13.

På den politisk-strategiska nivån välkomnar Europaparlamentet att civila och militära inslag har införlivats i direktoratet för krishantering och planering. Detta är ett steg i rätt riktning. Parlamentet betonar dock att man måste hitta en lämplig balans mellan den civila och den militära kapaciteten för strategisk planering, inte bara antalsmässigt, utan även när det gäller rangordningen, så att man till fullo drar nytta av de samverkansvinster som kan uppnås. Parlamentet understryker samtidigt behovet av att respektera skillnaderna mellan de civila och militära rollerna och deras särskilda målsättningar och i varje enskilt fall säkerställa att en lämplig sammansättning av personalresurser avsätts till varje enskild insats.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar i synnerhet vice ordföranden/den höga representanten att ta itu med personalbristen när det gäller experter på planering av civila insatser och utveckling av de civila resurserna och att se till att direktoratet för krishantering och planering har tillräckligt många experter på alla prioriterade områden för civil kapacitet, det vill säga polis, rättsväsen, civil förvaltning, civilskydd och övervakning, samt inom området för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar i synnerhet vice ordföranden/den höga representanten att ta itu med personalbristen när det gäller experter på planering av civila insatser och utveckling av de civila resurserna och att se till att direktoratet för krishantering och planering har tillräckligt många experter på alla prioriterade områden för civil kapacitet, det vill säga polis, rättsväsen, civil förvaltning, civilskydd och övervakning, samt inom området för mänskliga rättigheter.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet av att rutinmässigt utveckla en gemensam situationsmedvetenhet för alla EU-aktörer (utrikestjänsten såväl som alla berörda enheter från kommissionen: GD DEV, GD ECHO och GD SANCO, med stöd av varje enskild enhets krisbedömningskapacitet). Denna situationsmedvetenhet bör avspeglas i alla EU:s region- och landstrategidokument. Parlamentet betonar att de omformade EU-delegationerna har en central roll i denna process. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar behovet av att rutinmässigt utveckla en gemensam situationsmedvetenhet för alla EU-aktörer (utrikestjänsten såväl som alla berörda enheter från kommissionen: GD DEV, GD ECHO och GD SANCO, med stöd av varje enskild enhets krisbedömningskapacitet). Denna situationsmedvetenhet bör avspeglas i alla EU:s region- och landstrategidokument. Parlamentet betonar att de omformade EU-delegationerna har en central roll i denna process.

| 16. | Europaparlamentet vill att ordförandena för EU:s delegationer och/eller EU:s särskilda representanter i krisområden ska få en viktigare roll i de civil-militära samordningsinsatserna, bland annat för att skärpa den politiska tillsynen över läget i området. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet vill att ordförandena för EU:s delegationer och/eller EU:s särskilda representanter i krisområden ska få en viktigare roll i de civil-militära samordningsinsatserna, bland annat för att skärpa den politiska tillsynen över läget i området.

Operativ nivå

| 17. | På nivån för operativ planering vill Europaparlamentet se en betydande förstärkning av den civila planeringskapaciteten så att den motsvarar ambitionerna för de civila GSFP-uppdragen, genom att den civila planerings- och ledningskapaciteten får en utökad personalstyrka och genom en bättre uppgiftsfördelning mellan de strategiska och operativa nivåerna. Parlamentet betonar att denna uppgiftsfördelning måste baseras på en balanserad och heltäckande personalstrategi. Mot bakgrund av ansvarsområdena för den civila operationschefen anser parlamentet att denna befattning bör läggas på en lämplig nivå (dvs. högre) i utrikestjänstens hierarki. |
| --- | --- |

17.

På nivån för operativ planering vill Europaparlamentet se en betydande förstärkning av den civila planeringskapaciteten så att den motsvarar ambitionerna för de civila GSFP-uppdragen, genom att den civila planerings- och ledningskapaciteten får en utökad personalstyrka och genom en bättre uppgiftsfördelning mellan de strategiska och operativa nivåerna. Parlamentet betonar att denna uppgiftsfördelning måste baseras på en balanserad och heltäckande personalstrategi. Mot bakgrund av ansvarsområdena för den civila operationschefen anser parlamentet att denna befattning bör läggas på en lämplig nivå (dvs. högre) i utrikestjänstens hierarki.

| 18. | Europaparlamentet upprepar att det bör inrättas ett permanent operativt högkvarter för EU med ansvar för den operativa planeringen och genomförandet av EU:s militära insatser, så att man överger det nuvarande systemet där ett av de sju tillgängliga högkvarteren väljs ut från fall till fall. Parlamentet betonar att en sådan förändring skulle säkra en sammanhållen kommandostruktur och i hög grad öka EU:s förmåga till snabba och enhetliga reaktioner i krislägen (framför allt genom att EU:s institutionella minne stärks), och kostnaderna skulle minska. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet upprepar att det bör inrättas ett permanent operativt högkvarter för EU med ansvar för den operativa planeringen och genomförandet av EU:s militära insatser, så att man överger det nuvarande systemet där ett av de sju tillgängliga högkvarteren väljs ut från fall till fall. Parlamentet betonar att en sådan förändring skulle säkra en sammanhållen kommandostruktur och i hög grad öka EU:s förmåga till snabba och enhetliga reaktioner i krislägen (framför allt genom att EU:s institutionella minne stärks), och kostnaderna skulle minska.

| 19. | Europaparlamentet anser att det operativa högkvarteret bör placeras jämsides med den civila planerings- och ledningskapaciteten, så att man drar största möjliga nytta av den civil-militära samordningen och bland annat slår ihop vissa funktioner, samt bättre främjar bästa praxis bland de ansvariga för EU:s planeringsarbete. Parlamentet föreslår att det operativa högkvarteret och den civila planerings- och ledningskapaciteten eventuellt skulle kunna gå samman i ett gemensamt ”krishanteringshögkvarter” för EU, som skulle ansvara för den operativa planeringen och genomförandet av EU:s alla civila uppdrag, militära insatser och uppdrag för reform av säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att det operativa högkvarteret bör placeras jämsides med den civila planerings- och ledningskapaciteten, så att man drar största möjliga nytta av den civil-militära samordningen och bland annat slår ihop vissa funktioner, samt bättre främjar bästa praxis bland de ansvariga för EU:s planeringsarbete. Parlamentet föreslår att det operativa högkvarteret och den civila planerings- och ledningskapaciteten eventuellt skulle kunna gå samman i ett gemensamt ”krishanteringshögkvarter” för EU, som skulle ansvara för den operativa planeringen och genomförandet av EU:s alla civila uppdrag, militära insatser och uppdrag för reform av säkerhetssektorn.

| 20. | Europaparlamentet betonar dock att man måste ta vederbörlig hänsyn till skillnaderna mellan den civila och militära planeringen och att de åtskilda kommandostrukturerna måste behållas, med en civil operationschef och en militär operationschef som behåller sina egna befogenheter och åtnjuter samma hierarkiska status inom utrikestjänsten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar dock att man måste ta vederbörlig hänsyn till skillnaderna mellan den civila och militära planeringen och att de åtskilda kommandostrukturerna måste behållas, med en civil operationschef och en militär operationschef som behåller sina egna befogenheter och åtnjuter samma hierarkiska status inom utrikestjänsten.

Uppbyggnad av EU:s civila och militära kapacitet

| 21. | Europaparlamentet pekar på de åtaganden som medlemsstaterna har gjort när det gäller utvecklingen av både militär och civil krishanteringskapacitet, redan under Europeiska rådets möten i Helsingfors och Santa Maria de Feira men också i uttalandet från december 2008 om kapacitetsuppbyggnad. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att se till att dessa åtaganden uppfylls korrekt, så att den påtagliga klyftan mellan den befintliga operativa kapaciteten och de uttalade politiska målen kan överbryggas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet pekar på de åtaganden som medlemsstaterna har gjort när det gäller utvecklingen av både militär och civil krishanteringskapacitet, redan under Europeiska rådets möten i Helsingfors och Santa Maria de Feira men också i uttalandet från december 2008 om kapacitetsuppbyggnad. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och vice ordföranden/den höga representanten att se till att dessa åtaganden uppfylls korrekt, så att den påtagliga klyftan mellan den befintliga operativa kapaciteten och de uttalade politiska målen kan överbryggas.

| 22. | När det gäller uppföljningen av kapacitetsmålen 2010 uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att koncentrera sig på konkreta resultat i fråga om kapaciteten och att fokusera på områden där civil-militära synergieffekter kan uppnås, särskilt de områden som redan kartlagts, så att verkliga framsteg görs så snart som möjligt. Parlamentet betonar att kapacitetsutvecklingen måste styras av specifika krav för GSFP-insatser. Parlamentet välkomnar den övergripande processen för utveckling av militär kapacitet inom ramen för Europeiska förvarsbyrån. Parlamentet manar till fortsatt diskussion om hur man ska samordna de båda kapacitetsutvecklingsprocesserna under de militära och civila kapacitetsmålen. |
| --- | --- |

22.

När det gäller uppföljningen av kapacitetsmålen 2010 uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att koncentrera sig på konkreta resultat i fråga om kapaciteten och att fokusera på områden där civil-militära synergieffekter kan uppnås, särskilt de områden som redan kartlagts, så att verkliga framsteg görs så snart som möjligt. Parlamentet betonar att kapacitetsutvecklingen måste styras av specifika krav för GSFP-insatser. Parlamentet välkomnar den övergripande processen för utveckling av militär kapacitet inom ramen för Europeiska förvarsbyrån. Parlamentet manar till fortsatt diskussion om hur man ska samordna de båda kapacitetsutvecklingsprocesserna under de militära och civila kapacitetsmålen.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar de tidigare och nuvarande roterande rådsordförandeskapens ansträngningar för att inleda en process som syftar till att klargöra karaktären och omfattningen av det permanent strukturerade samarbete som fastställs i artikel 42.6 i EU-fördraget. Rådet uppmanas att så fort som möjligt presentera en tydlig överenskommelse om det permanent strukturerade samarbetet med hänsyn till den civil-militära karaktären av EU:s övergripande strategi och att lägga fram konkreta förslag på hur det permanent strukturerade samarbetet kan inledas mot bakgrund av den aktuella finanskrisen och nedskärningarna i de nationella försvarsbudgetarna inom EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar de tidigare och nuvarande roterande rådsordförandeskapens ansträngningar för att inleda en process som syftar till att klargöra karaktären och omfattningen av det permanent strukturerade samarbete som fastställs i artikel 42.6 i EU-fördraget. Rådet uppmanas att så fort som möjligt presentera en tydlig överenskommelse om det permanent strukturerade samarbetet med hänsyn till den civil-militära karaktären av EU:s övergripande strategi och att lägga fram konkreta förslag på hur det permanent strukturerade samarbetet kan inledas mot bakgrund av den aktuella finanskrisen och nedskärningarna i de nationella försvarsbudgetarna inom EU:s medlemsstater.

Bemanning av uppdrag

| 24. | I ljuset av de politiska åtaganden som gjorts uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att snarast ta itu med den kroniska bristen på civil personal inom GSFP-uppdrag, särskilt Eulex Kosovo och Eupol Afghanistan, i synnerhet genom att intensifiera arbetet med att upprätta nationella strategier som kan underlätta utplaceringen av civil personal inom uppdragen. Som en del av dessa strategier bör behöriga nationella myndigheter, till exempel inrikes- och justitieministerier, i nära samarbete med försvarsministerierna inta ett mer strukturerat förhållningssätt till uppgiften att fastställa lämpliga villkor för deltagandet av civil personal i GSFP-uppdrag, särskilt när det gäller karriärmöjligheter och lönenivåer. |
| --- | --- |

24.

I ljuset av de politiska åtaganden som gjorts uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att snarast ta itu med den kroniska bristen på civil personal inom GSFP-uppdrag, särskilt Eulex Kosovo och Eupol Afghanistan, i synnerhet genom att intensifiera arbetet med att upprätta nationella strategier som kan underlätta utplaceringen av civil personal inom uppdragen. Som en del av dessa strategier bör behöriga nationella myndigheter, till exempel inrikes- och justitieministerier, i nära samarbete med försvarsministerierna inta ett mer strukturerat förhållningssätt till uppgiften att fastställa lämpliga villkor för deltagandet av civil personal i GSFP-uppdrag, särskilt när det gäller karriärmöjligheter och lönenivåer.

| 25. | Här uppmanar också Europaparlamentet medlemsstaterna att särskilt se till att deltagande i GSFP-uppdrag ses som en viktig merit inom de nationella polis- och rättsväsendena och att de enheter som sänder ut civil personal till dessa uppdrag får lämplig kompensation för de tillfälliga luckorna i personalstyrkan. Rådet bör se till att dagtraktamentena för personal inom GSFP-uppdrag anpassas till omständigheterna för det aktuella uppdraget. |
| --- | --- |

25.

Här uppmanar också Europaparlamentet medlemsstaterna att särskilt se till att deltagande i GSFP-uppdrag ses som en viktig merit inom de nationella polis- och rättsväsendena och att de enheter som sänder ut civil personal till dessa uppdrag får lämplig kompensation för de tillfälliga luckorna i personalstyrkan. Rådet bör se till att dagtraktamentena för personal inom GSFP-uppdrag anpassas till omständigheterna för det aktuella uppdraget.

| 26. | Europaparlamentet understryker vikten av överensstämmelse med bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1325, som kräver en jämn könsfördelning i samband med anställning och utbildning till alla uppdrag och en fokusering på jämställdhet inom alla de insatser som genomförs. Ett lämpligt antal kvinnor i civila och militära uppdrag är en grundförutsättning för att dessa uppdrag ska bli framgångsrika, oavsett om det är fråga om fredsskapande insatser, katastrofhjälpinsatser eller diplomatisk medling av konflikter, som ett medel för att säkerställa att kvinnors behov, rättigheter och intressen tillgodoses på lämpligt sätt, och för att se till att kvinnorna görs delaktiga i insatsens aktioner och mål. Parlamentet erinrar om att EU:s medlemsstater måste ta fram nationella handlingsplaner för att säkerställa förenligheten med resolution 1325. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker vikten av överensstämmelse med bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1325, som kräver en jämn könsfördelning i samband med anställning och utbildning till alla uppdrag och en fokusering på jämställdhet inom alla de insatser som genomförs. Ett lämpligt antal kvinnor i civila och militära uppdrag är en grundförutsättning för att dessa uppdrag ska bli framgångsrika, oavsett om det är fråga om fredsskapande insatser, katastrofhjälpinsatser eller diplomatisk medling av konflikter, som ett medel för att säkerställa att kvinnors behov, rättigheter och intressen tillgodoses på lämpligt sätt, och för att se till att kvinnorna görs delaktiga i insatsens aktioner och mål. Parlamentet erinrar om att EU:s medlemsstater måste ta fram nationella handlingsplaner för att säkerställa förenligheten med resolution 1325.

Utbildning

| 27. | Europaparlamentet understryker att lämplig uppdragsförberedande utbildning måste ges. Inom ramen för denna kan civil personal delta i militära övningar, inbegripet beredskapsövningar, och militär personal delta i civila utbildningar och/eller övningar. Parlamentet rekommenderar starkt att medlemsstaterna behåller tjänstgöringslistor över insatsberedd civil personal med relevant kompetens, framför allt sådan som utbildats för uppdrag som genomförs sida vid sida med militära styrkor. Parlamentet ser positivt på den praxis som råder i vissa medlemsstater, där man har ett särskilt utsett centralt organ med ansvar för rekrytering och utbildning av all insatsberedd civil personal. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att lämplig uppdragsförberedande utbildning måste ges. Inom ramen för denna kan civil personal delta i militära övningar, inbegripet beredskapsövningar, och militär personal delta i civila utbildningar och/eller övningar. Parlamentet rekommenderar starkt att medlemsstaterna behåller tjänstgöringslistor över insatsberedd civil personal med relevant kompetens, framför allt sådan som utbildats för uppdrag som genomförs sida vid sida med militära styrkor. Parlamentet ser positivt på den praxis som råder i vissa medlemsstater, där man har ett särskilt utsett centralt organ med ansvar för rekrytering och utbildning av all insatsberedd civil personal.

| 28. | Europaparlamentet stöder rådets utarbetande av programvaran Goalkeeper som ska underlätta rekrytering och utbildning av personal för civila uppdrag. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder rådets utarbetande av programvaran Goalkeeper som ska underlätta rekrytering och utbildning av personal för civila uppdrag.

| 29. | Europaparlamentet erinrar om European Group on Training (EGT), som har finansierats av kommissionen, och betonar att en av lärdomarna som dragits i samband med EGT är att investeringar i utbildning måste kopplas till faktiska insatser. Europaparlamentet ser positivt på att kommissionen lägger stor vikt vid att säkerställa att målgruppen för det kommande civila utbildningsprojekt som ska finansieras av stabilitetsinstrumentet blir experter som redan valts ut för utplacering inom framtida uppdrag. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar om European Group on Training (EGT), som har finansierats av kommissionen, och betonar att en av lärdomarna som dragits i samband med EGT är att investeringar i utbildning måste kopplas till faktiska insatser. Europaparlamentet ser positivt på att kommissionen lägger stor vikt vid att säkerställa att målgruppen för det kommande civila utbildningsprojekt som ska finansieras av stabilitetsinstrumentet blir experter som redan valts ut för utplacering inom framtida uppdrag.

| 30. | Europaparlamentet betonar att Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (Esfa) bör, i linje med rådets rekommendationer från 2008, spela en större roll på området kapacitetsuppbyggnad och utbildning inom effektiv krishantering, mot bakgrund av inrättandet av utrikestjänsten. Parlamentet uppmanar rådet att ge Efsa bättre möjligheter att bedriva utbildning och större personalresurser, bland annat genom ett permanent säte för akademin, så att civil och militär personal från medlemsstaterna och EU-institutionerna kan garanteras hållbar utbildning på strategisk, operativ och taktisk nivå. Parlamentet efterlyser stipendier för unga utexaminerade som är villiga att specialisera sig på områden där det finns ett behov. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att Europeiska säkerhets- och försvarsakademin (Esfa) bör, i linje med rådets rekommendationer från 2008, spela en större roll på området kapacitetsuppbyggnad och utbildning inom effektiv krishantering, mot bakgrund av inrättandet av utrikestjänsten. Parlamentet uppmanar rådet att ge Efsa bättre möjligheter att bedriva utbildning och större personalresurser, bland annat genom ett permanent säte för akademin, så att civil och militär personal från medlemsstaterna och EU-institutionerna kan garanteras hållbar utbildning på strategisk, operativ och taktisk nivå. Parlamentet efterlyser stipendier för unga utexaminerade som är villiga att specialisera sig på områden där det finns ett behov.

| 31. | Mot bakgrund av inrättandet av utrikestjänsten efterlyser Europaparlamentet förberedande åtgärder i syfte att utveckla och erbjuda utbildning på området för medling och dialog, i linje med konceptet om förstärkning av EU:s medlings- och dialogkapacitet, som antogs av rådet 2009. |
| --- | --- |

31.

Mot bakgrund av inrättandet av utrikestjänsten efterlyser Europaparlamentet förberedande åtgärder i syfte att utveckla och erbjuda utbildning på området för medling och dialog, i linje med konceptet om förstärkning av EU:s medlings- och dialogkapacitet, som antogs av rådet 2009.

Snabb finansiering

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare insatser för att påskynda tillhandahållandet av finansiering för civila uppdrag och för att förenkla beslutsfattandet och formerna för genomförandet. Parlamentet betonar att berörda enheter på kommissionen måste ha ett nära och jämbördigt samarbete med krishanteringsstrukturerna inom utrikestjänsten, så att civila uppdrag snabbt kan få uppstartsfinansiering. För att insyn och ansvarsutkrävande ska kunna garanteras efterlyser parlamentet en budgetpost för varje GSFP-uppdrag. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare insatser för att påskynda tillhandahållandet av finansiering för civila uppdrag och för att förenkla beslutsfattandet och formerna för genomförandet. Parlamentet betonar att berörda enheter på kommissionen måste ha ett nära och jämbördigt samarbete med krishanteringsstrukturerna inom utrikestjänsten, så att civila uppdrag snabbt kan få uppstartsfinansiering. För att insyn och ansvarsutkrävande ska kunna garanteras efterlyser parlamentet en budgetpost för varje GSFP-uppdrag.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar rådet att snarast vidta lämpliga åtgärder för att inrätta den startfond som avses i artikel 41 i EU-fördraget, efter att först ha hört parlamentet. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att regelbundet förse parlamentet med en lägesrapport när fonden väl har inrättats. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar rådet att snarast vidta lämpliga åtgärder för att inrätta den startfond som avses i artikel 41 i EU-fördraget, efter att först ha hört parlamentet. Vice ordföranden/den höga representanten uppmanas att regelbundet förse parlamentet med en lägesrapport när fonden väl har inrättats.

Krishanteringsverktyg

| 34. | Europaparlamentet ser positivt på utvecklingen av integrerade polisenheter, det vill säga robusta, snabbt insatsberedda, flexibla och interoperabla styrkor som kan utföra verkställande uppgifter inom brottsbekämpning och som även under vissa omständigheter kan sättas in som en del av en militär insats under militärt befäl. Parlamentet konstaterar att detta koncept med framgång har prövats i Bosnien och Hercegovina som en del av Eufor Althea, och i Kosovo inom Eulex Kosovo. Parlamentet lyfter fram behovet av dessa enheter, som är särskilt väl lämpade för insatser i instabila lägen och i synnerhet under en övergång från militärt till civilt befäl. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att satsa på utvecklingen av sådan kapacitet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet ser positivt på utvecklingen av integrerade polisenheter, det vill säga robusta, snabbt insatsberedda, flexibla och interoperabla styrkor som kan utföra verkställande uppgifter inom brottsbekämpning och som även under vissa omständigheter kan sättas in som en del av en militär insats under militärt befäl. Parlamentet konstaterar att detta koncept med framgång har prövats i Bosnien och Hercegovina som en del av Eufor Althea, och i Kosovo inom Eulex Kosovo. Parlamentet lyfter fram behovet av dessa enheter, som är särskilt väl lämpade för insatser i instabila lägen och i synnerhet under en övergång från militärt till civilt befäl. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att satsa på utvecklingen av sådan kapacitet.

| 35. | I detta sammanhang stöder Europaparlamentet till fullo användningen av den europeiska gendarmeristyrkan, som kan placeras under militärt eller civilt befäl och ger kapacitet för snabba polisinsatser i form av expeditionsstyrkor. Detta är ett ytterst användbart verktyg för en lång rad effektiva krishanteringsoperationer, däribland uppdrag för stabilisering efter katastrofer. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater som har polisstyrkor med militär status att ansluta sig till initiativet. |
| --- | --- |

35.

I detta sammanhang stöder Europaparlamentet till fullo användningen av den europeiska gendarmeristyrkan, som kan placeras under militärt eller civilt befäl och ger kapacitet för snabba polisinsatser i form av expeditionsstyrkor. Detta är ett ytterst användbart verktyg för en lång rad effektiva krishanteringsoperationer, däribland uppdrag för stabilisering efter katastrofer. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater som har polisstyrkor med militär status att ansluta sig till initiativet.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med expertpoolen för de civila insatsgrupperna i syfte att utveckla en kapacitet för snabba bedömningar, men betonar att dessa förteckningar behöver utvidgas ytterligare. Parlamentet betonar att det är viktigt att man kan göra tidiga bedömningar och samla in fakta för att säkerställa att EU kan reagera på kriser med de lämpligaste tillgängliga medlen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med expertpoolen för de civila insatsgrupperna i syfte att utveckla en kapacitet för snabba bedömningar, men betonar att dessa förteckningar behöver utvidgas ytterligare. Parlamentet betonar att det är viktigt att man kan göra tidiga bedömningar och samla in fakta för att säkerställa att EU kan reagera på kriser med de lämpligaste tillgängliga medlen.

| 37. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att EU, i händelse av en kris, snabbt kan sätta in sektorsövergripande grupper under krisens första timmar. Dessa grupper bör bestå av civila, militära och civil-militära experter från utrikestjänsten och kommissionen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att EU, i händelse av en kris, snabbt kan sätta in sektorsövergripande grupper under krisens första timmar. Dessa grupper bör bestå av civila, militära och civil-militära experter från utrikestjänsten och kommissionen.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen att presentera en gemensam syn på de nya GSFP-uppdragen i enlighet med artikel 43 i EU-fördraget och ange hur de ska hanteras i det etablerade civil-militära samarbetet. Parlamentet uppmuntrar dem i detta sammanhang att påskynda inrättandet av en expertpool för reform av säkerhetssektorn, så att EU:s kapacitet på detta område utökas. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, rådet och kommissionen att presentera en gemensam syn på de nya GSFP-uppdragen i enlighet med artikel 43 i EU-fördraget och ange hur de ska hanteras i det etablerade civil-militära samarbetet. Parlamentet uppmuntrar dem i detta sammanhang att påskynda inrättandet av en expertpool för reform av säkerhetssektorn, så att EU:s kapacitet på detta område utökas.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de befintliga verktygen optimalt och att inrätta mekanismer för konsekvensbedömningar innan man sätter upp nya ambitiösa mål. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de befintliga verktygen optimalt och att inrätta mekanismer för konsekvensbedömningar innan man sätter upp nya ambitiösa mål.

| 40. | Europaparlamentet är övertygat om att EU:s stridsgrupper är ett lämpligt verktyg för krishanteringsoperationer. Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet att öka deras användbarhet och flexibilitet. Parlamentet vill också att de ska bli mer användbara för civil-militära insatser för humanitär hjälp, i full överensstämmelse med de reviderade Osloriktlinjerna för användning av militära och civila försvarsresurser vid katastrofhjälp. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet är övertygat om att EU:s stridsgrupper är ett lämpligt verktyg för krishanteringsoperationer. Europaparlamentet uppmanar på nytt rådet att öka deras användbarhet och flexibilitet. Parlamentet vill också att de ska bli mer användbara för civil-militära insatser för humanitär hjälp, i full överensstämmelse med de reviderade Osloriktlinjerna för användning av militära och civila försvarsresurser vid katastrofhjälp.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att komma överens om att antingen utvidga begreppet gemensamma kostnader för användning av stridsgrupperna (kostnader som ska finansieras genom Athenamekanismen) eller att gemensamt finansiera samtliga kostnader för krishanteringsoperationer som genomförs av stridsgrupperna. Parlamentet anser att en sådan överenskommelse är nödvändig för att användningen av stridsgrupperna ska bli politiskt och ekonomiskt acceptabel och för att inte de medlemsstater som har beredskapen ska drabbas oproportionerligt hårt i ett ansträngt budgetläge. Parlamentet erinrar om att rådet i november 2009 uppmanade sitt generalsekretariat att utarbeta förslag till finansiering av militära operationer för diskussion på hög nivå under 2010, men hittills har inga framsteg noterats. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att komma överens om att antingen utvidga begreppet gemensamma kostnader för användning av stridsgrupperna (kostnader som ska finansieras genom Athenamekanismen) eller att gemensamt finansiera samtliga kostnader för krishanteringsoperationer som genomförs av stridsgrupperna. Parlamentet anser att en sådan överenskommelse är nödvändig för att användningen av stridsgrupperna ska bli politiskt och ekonomiskt acceptabel och för att inte de medlemsstater som har beredskapen ska drabbas oproportionerligt hårt i ett ansträngt budgetläge. Parlamentet erinrar om att rådet i november 2009 uppmanade sitt generalsekretariat att utarbeta förslag till finansiering av militära operationer för diskussion på hög nivå under 2010, men hittills har inga framsteg noterats.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att betrakta stridsgrupperna som långsiktiga partnerskap och att inte upplösa dem efter att beredskapsperioden är över, så att de resurser som satsats på dem inte går till spillo. Parlamentet begär att de utbildas i att operera sida vid sida med civila insatsgrupper och föreslår att de till och med skulle kunna omfatta civila enheter eller experter inom sina strukturer, i synnerhet integrerade polisenheter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att betrakta stridsgrupperna som långsiktiga partnerskap och att inte upplösa dem efter att beredskapsperioden är över, så att de resurser som satsats på dem inte går till spillo. Parlamentet begär att de utbildas i att operera sida vid sida med civila insatsgrupper och föreslår att de till och med skulle kunna omfatta civila enheter eller experter inom sina strukturer, i synnerhet integrerade polisenheter.

Tillhandahållande av medel för heltäckande krishantering

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att titta mer på hur man kan utveckla dubbla användningsområden för civila uppdrag och militära insatser inom GSFP, särskilt transportkapacitet, garantera samverkan mellan utbildning och praktik, bättre utnyttja befintliga strategier och befintlig kapacitet samt länka samman de civila och militära kapacitetsuppbyggnadsprocesserna där så är lämpligt. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att titta mer på hur man kan utveckla dubbla användningsområden för civila uppdrag och militära insatser inom GSFP, särskilt transportkapacitet, garantera samverkan mellan utbildning och praktik, bättre utnyttja befintliga strategier och befintlig kapacitet samt länka samman de civila och militära kapacitetsuppbyggnadsprocesserna där så är lämpligt.

Forskning och teknik

| 44. | Europaparlamentet betonar att EU:s militära och civila personal i allt högre utsträckning kommer att verka sida vid sida och till stor del är utsatta för samma hot, såsom improviserade sprängladdningar, och de behöver likvärdig kapacitet på områden som strategiska och taktiska transporter, logistikstöd, kommunikationssystem och system för insamling och utvärdering av underrättelser, medicinskt stöd, säkerhet och skydd av styrkorna, användning av rymdkapacitet samt obemannade fordon. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att EU:s militära och civila personal i allt högre utsträckning kommer att verka sida vid sida och till stor del är utsatta för samma hot, såsom improviserade sprängladdningar, och de behöver likvärdig kapacitet på områden som strategiska och taktiska transporter, logistikstöd, kommunikationssystem och system för insamling och utvärdering av underrättelser, medicinskt stöd, säkerhet och skydd av styrkorna, användning av rymdkapacitet samt obemannade fordon.

| 45. | Därför lyfter Europaparlamentet fram behovet av att samordna och stimulera investeringar i teknik och kapacitet med dubbla användningsområden, så att man snabbt täpper till kapacitetsluckor samtidigt som man undviker onödigt dubbelarbete och därmed uppnår samordningsvinster och stödjer standardisering. Parlamentet erinrar om den viktiga roll Europeiska försvarsbyrån bör spela i detta sammanhang, dvs. i arbetet med att kartlägga kapacitetsbehoven och fastställa hur sådan kapacitet ska delas, samlas eller uppnås bland unionens medlemsstater i syfte att tillhandahålla insatsberedda resurser och se till att GSFP-operationerna genomförs på ett framgångsrikt och säkert sätt. |
| --- | --- |

45.

Därför lyfter Europaparlamentet fram behovet av att samordna och stimulera investeringar i teknik och kapacitet med dubbla användningsområden, så att man snabbt täpper till kapacitetsluckor samtidigt som man undviker onödigt dubbelarbete och därmed uppnår samordningsvinster och stödjer standardisering. Parlamentet erinrar om den viktiga roll Europeiska försvarsbyrån bör spela i detta sammanhang, dvs. i arbetet med att kartlägga kapacitetsbehoven och fastställa hur sådan kapacitet ska delas, samlas eller uppnås bland unionens medlemsstater i syfte att tillhandahålla insatsberedda resurser och se till att GSFP-operationerna genomförs på ett framgångsrikt och säkert sätt.

| 46. | I detta sammanhang stöder Europaparlamentet inrättandet av den europeiska samarbetsramen för säkerhets- och försvarsforskning, som ska säkra komplementaritet och samverkansvinster mellan investeringar i försvarsrelaterad forskning och teknik samt investeringar i forskning för civil säkerhet av kommissionen inom det sjunde ramprogrammet, till exempel på områden som situationsmedvetenhet, obemannade luftfartyg, övervakning till sjöss, avvärjande av improviserade sprängladdningar, upptäckt av och skydd mot CBRNE, kommunikation, underrättelseverksamhet, utvärdering och överföring av data samt it-säkerhet. |
| --- | --- |

46.

I detta sammanhang stöder Europaparlamentet inrättandet av den europeiska samarbetsramen för säkerhets- och försvarsforskning, som ska säkra komplementaritet och samverkansvinster mellan investeringar i försvarsrelaterad forskning och teknik samt investeringar i forskning för civil säkerhet av kommissionen inom det sjunde ramprogrammet, till exempel på områden som situationsmedvetenhet, obemannade luftfartyg, övervakning till sjöss, avvärjande av improviserade sprängladdningar, upptäckt av och skydd mot CBRNE, kommunikation, underrättelseverksamhet, utvärdering och överföring av data samt it-säkerhet.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar dock att detta samarbete inte bör överskrida vad som är nödvändigt för ett civil-militärt samarbete med syfte att bevara freden, förebygga konflikter, stärka den internationella säkerheten, hantera kriser och ge humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet konstaterar dock att detta samarbete inte bör överskrida vad som är nödvändigt för ett civil-militärt samarbete med syfte att bevara freden, förebygga konflikter, stärka den internationella säkerheten, hantera kriser och ge humanitärt bistånd.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar den öppna debatten mellan EU:s försvarsministrar vid deras informella möte i Gent den 23–24 september 2010 om den europeiska försvarsforskningen, liksom deras bedömning av Europeiska försvarsbyråns roll enligt artikel 42.3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar den öppna debatten mellan EU:s försvarsministrar vid deras informella möte i Gent den 23–24 september 2010 om den europeiska försvarsforskningen, liksom deras bedömning av Europeiska försvarsbyråns roll enligt artikel 42.3 i EU-fördraget.

Snabbt ställa utrustning till förfogande

| 49. | Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare insatser som kan säkerställa att all utrustning som behövs för en snabb krishantering, såväl civil som militär, lätt finns tillgänglig. Parlamentet välkomnar det pågående arbetet med ett inventeringssystem för civila GSFP-uppdrag. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att genomföra en omfattande kostnads-nyttoanalys för att hitta optimala lösningar för varje typ av utrustning som behövs. Beroende på typen av utrustning behövs rätt kombination av lagerhållning på EU-nivå, ramavtal och virtuella lager med utrustning som ägs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare insatser som kan säkerställa att all utrustning som behövs för en snabb krishantering, såväl civil som militär, lätt finns tillgänglig. Parlamentet välkomnar det pågående arbetet med ett inventeringssystem för civila GSFP-uppdrag. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att genomföra en omfattande kostnads-nyttoanalys för att hitta optimala lösningar för varje typ av utrustning som behövs. Beroende på typen av utrustning behövs rätt kombination av lagerhållning på EU-nivå, ramavtal och virtuella lager med utrustning som ägs av medlemsstaterna.

| 50. | Här välkomnar Europaparlamentet det tillfälliga lager med civil utrustning som inrättats i Bosnien och Hercegovina och efterlyser snara framsteg i inrättandet av ett permanent lager, så att EU blir bättre förberett för civil krishantering. |
| --- | --- |

50.

Här välkomnar Europaparlamentet det tillfälliga lager med civil utrustning som inrättats i Bosnien och Hercegovina och efterlyser snara framsteg i inrättandet av ett permanent lager, så att EU blir bättre förberett för civil krishantering.

Multinationellt samarbete

| 51. | Europaparlamentet efterlyser vidare framsteg på området för gemensamt utnyttjande och utbyte av resurser som ett kostnadseffektivt sätt att öka kapaciteten – desto viktigare i tider av budgetåtstramningar. Parlamentet välkomnar särskilt initiativ avsedda att täppa till luckor i kapaciteten för strategiska flygtransporter, som det europeiska flygtransportkommandot (EATC), som ett antal medlemsstater inrättat, liksom initiativet till en europeisk transportflygflotta. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att följa Europeiska försvarsbyråns rekommendationer och påskynda arbetet med att kartlägga andra områden där principerna om gemensamt utnyttjande och utbyte kan tillämpas, däribland området för stöd till utbildning och uppdrag. I detta sammanhang välkomnar parlamentet förslaget om att upprätta en multinationell helikopterenhet inom ramen för EATC. Denna enhet bör kunna användas till både civila och militära uppgifter. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet efterlyser vidare framsteg på området för gemensamt utnyttjande och utbyte av resurser som ett kostnadseffektivt sätt att öka kapaciteten – desto viktigare i tider av budgetåtstramningar. Parlamentet välkomnar särskilt initiativ avsedda att täppa till luckor i kapaciteten för strategiska flygtransporter, som det europeiska flygtransportkommandot (EATC), som ett antal medlemsstater inrättat, liksom initiativet till en europeisk transportflygflotta. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att följa Europeiska försvarsbyråns rekommendationer och påskynda arbetet med att kartlägga andra områden där principerna om gemensamt utnyttjande och utbyte kan tillämpas, däribland området för stöd till utbildning och uppdrag. I detta sammanhang välkomnar parlamentet förslaget om att upprätta en multinationell helikopterenhet inom ramen för EATC. Denna enhet bör kunna användas till både civila och militära uppgifter.

Partnerskap

EU–FN

| 52. | Europaparlamentet påminner om att FN:s säkerhetsråd har det primära ansvaret för att upprätthålla fred och säkerhet på det internationella planet. Därför betonar parlamentet att det behövs ett nära samarbete mellan EU och FN på området civil och militär krishantering, framför allt när det gäller humanitära hjälpinsatser där FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) har den ledande rollen. Detta samarbete måste särskilt stärkas på platser där den ena organisationen ska ta över ansvaret från den andra, något som inte minst de blandade erfarenheterna från Kosovo visat. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påminner om att FN:s säkerhetsråd har det primära ansvaret för att upprätthålla fred och säkerhet på det internationella planet. Därför betonar parlamentet att det behövs ett nära samarbete mellan EU och FN på området civil och militär krishantering, framför allt när det gäller humanitära hjälpinsatser där FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) har den ledande rollen. Detta samarbete måste särskilt stärkas på platser där den ena organisationen ska ta över ansvaret från den andra, något som inte minst de blandade erfarenheterna från Kosovo visat.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge tillräckliga bidrag till FN:s uppdrag och att ge dem på ett samordnat sätt. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att vidare undersöka hur EU som helhet bättre kan bidra till FN-ledda insatser, till exempel genom att lansera ”överbryggande” EU-snabbinsatser eller EU-insatser utanför operationsområdet, eller genom att EU deltar som en aktör inom ett större FN-uppdrag. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge tillräckliga bidrag till FN:s uppdrag och att ge dem på ett samordnat sätt. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och rådet att vidare undersöka hur EU som helhet bättre kan bidra till FN-ledda insatser, till exempel genom att lansera ”överbryggande” EU-snabbinsatser eller EU-insatser utanför operationsområdet, eller genom att EU deltar som en aktör inom ett större FN-uppdrag.

| 54. | Europaparlamentet efterlyser bättre tillsyn över EU:s stöd som genomförs genom FN:s organisationer, i enlighet med revisionsrättens specialrapport nr 15/2009. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet efterlyser bättre tillsyn över EU:s stöd som genomförs genom FN:s organisationer, i enlighet med revisionsrättens specialrapport nr 15/2009.

EU–Nato

| 55. | Europaparlamentet påpekar att eftersom 21 av de 28 Natomedlemmarna är medlemsstater i EU är det mycket viktigt att EU och Nato har ett nära samarbete för att man på så sätt ska kunna undvika dubbelarbete i fråga om militär kapacitet när de båda organisationerna verkar på samma scen. Detta bör dock ske utan att det påverkar principen om självständigt beslutsfattande och med full respekt för neutralitetsstatusen hos vissa EU-medlemsstater. Parlamentet upprepar det brådskande behovet av en lösning på de bakomliggande politiska problem som är en black om foten för samarbetet mellan EU och Nato, och efterlyser en förbättring av Berlin Plus-arrangemangen för att båda organisationerna effektivt ska kunna ingripa i nuvarande och framtida kriser. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att eftersom 21 av de 28 Natomedlemmarna är medlemsstater i EU är det mycket viktigt att EU och Nato har ett nära samarbete för att man på så sätt ska kunna undvika dubbelarbete i fråga om militär kapacitet när de båda organisationerna verkar på samma scen. Detta bör dock ske utan att det påverkar principen om självständigt beslutsfattande och med full respekt för neutralitetsstatusen hos vissa EU-medlemsstater. Parlamentet upprepar det brådskande behovet av en lösning på de bakomliggande politiska problem som är en black om foten för samarbetet mellan EU och Nato, och efterlyser en förbättring av Berlin Plus-arrangemangen för att båda organisationerna effektivt ska kunna ingripa i nuvarande och framtida kriser.

| 56. | Europaparlamentet framhåller behovet av att garantera Natoländer som inte är med i EU och EU-länder som inte är med i Nato samma grad av insyn och delaktighet i samband med gemensamma insatser, vilket även påpekas i kapitel tre i Natos 2020-rapport (Albrightrapporten). |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framhåller behovet av att garantera Natoländer som inte är med i EU och EU-länder som inte är med i Nato samma grad av insyn och delaktighet i samband med gemensamma insatser, vilket även påpekas i kapitel tre i Natos 2020-rapport (Albrightrapporten).

| 57. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som är medlemmar av Nato att se till att Natos nya strategiska koncept inte leder till onödigt dubbelarbete inom området för civil kapacitet, eftersom detta skulle innebära en ytterligare ansträngning av redan knappa resurser. Parlamentet är övertygat om att Nato hellre borde kunna förlita sig på den civila kapaciteten hos andra internationella organisationer såsom EU och FN. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som är medlemmar av Nato att se till att Natos nya strategiska koncept inte leder till onödigt dubbelarbete inom området för civil kapacitet, eftersom detta skulle innebära en ytterligare ansträngning av redan knappa resurser. Parlamentet är övertygat om att Nato hellre borde kunna förlita sig på den civila kapaciteten hos andra internationella organisationer såsom EU och FN.

| 58. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för tätare samarbete mellan EU och Nato kring kapacitetsutvecklingen, liksom för överensstämmelse med Natos normer så långt det är möjligt. Parlamentet vill se ytterligare framsteg i de gemensamma ansträngningarna för att åtgärda bristen på transporthelikoptrar. Parlamentet välkomnar initiativ för samordning mellan EU:s och Natos arbete mot CBRN-katastrofer, improviserade sprängladdningar och med att ge medicinskt stöd, eftersom dessa verksamhetsområden är relevanta för såväl civila som militära uppdrag. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för tätare samarbete mellan EU och Nato kring kapacitetsutvecklingen, liksom för överensstämmelse med Natos normer så långt det är möjligt. Parlamentet vill se ytterligare framsteg i de gemensamma ansträngningarna för att åtgärda bristen på transporthelikoptrar. Parlamentet välkomnar initiativ för samordning mellan EU:s och Natos arbete mot CBRN-katastrofer, improviserade sprängladdningar och med att ge medicinskt stöd, eftersom dessa verksamhetsområden är relevanta för såväl civila som militära uppdrag.

EU–OSSE–Afrikanska unionen

| 59. | Europaparlamentet framhåller behovet av närmare samarbete mellan EU, OSSE och AU inom deras särskilda operativa områden, med förbättrade system för tidig varning och utbyte av bästa praxis och av expertis i krishantering. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller behovet av närmare samarbete mellan EU, OSSE och AU inom deras särskilda operativa områden, med förbättrade system för tidig varning och utbyte av bästa praxis och av expertis i krishantering.

*

* *

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden/den höga representanten, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, Natos parlamentariska församling samt FN:s generalsekreterare och Natos generalsekreterare. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden/den höga representanten, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, Natos parlamentariska församling samt FN:s generalsekreterare och Natos generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0015.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0061.

(3)  EUT L 201, 3.8.2010, s. 30.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/15

---

Tisdagen den 23 november 2010Den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete under 2009

P7_TA(2010)0425

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbete under 2009 (2010/2236(INI))

2012/C 99 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (1),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbetsordning, som antogs den 3 april 2003 (2) och senast ändrades i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 28 november 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens arbetsordning, som antogs den 3 april 2003 (2) och senast ändrades i Port Moresby (Papua Nya Guinea) den 28 november 2008,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling som undertecknades den 20 december 2005 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling som undertecknades den 20 december 2005 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 antagen av rådet den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 antagen av rådet den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (4),

| — | med beaktande av Kigaliförklaringen om utvecklingsvänliga avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA), antagen av den gemensamma parlamentariska församlingen den 22 november 2007 i Kigali (Rwanda) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kigaliförklaringen om utvecklingsvänliga avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA), antagen av den gemensamma parlamentariska församlingen den 22 november 2007 i Kigali (Rwanda) (5),

| — | med beaktande av Luandaförklaringen om den andra översynen av partnerskapsavtalet AVS–EU (Cotonouavtalet), antagen av den gemensamma parlamentariska församlingen den 3 december 2009 i Luanda (Angola) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Luandaförklaringen om den andra översynen av partnerskapsavtalet AVS–EU (Cotonouavtalet), antagen av den gemensamma parlamentariska församlingen den 3 december 2009 i Luanda (Angola) (6),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens kommuniké antagen den 26 februari 2009 i Georgetown (Guyana) vid församlingens regionala sammanträde med länderna i Västindien (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens kommuniké antagen den 26 februari 2009 i Georgetown (Guyana) vid församlingens regionala sammanträde med länderna i Västindien (7),

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens kommuniké antagen den 30 oktober 2009 i Ouagadougou (Burkina Faso) vid församlingens regionala sammanträde med länderna i Västafrika (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens kommuniké antagen den 30 oktober 2009 i Ouagadougou (Burkina Faso) vid församlingens regionala sammanträde med länderna i Västafrika (8),

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd, undertecknat den 18 december 2007 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd, undertecknat den 18 december 2007 (9),

| — | med beaktande av de resolutioner som antogs av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen under 2009: |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner som antogs av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen under 2009:

| — | om utmaningar för demokratisk sammanjämkning av etnisk, kulturell och religiös mångfald i AVS länder och EU länder (10), |
| --- | --- |

—

om utmaningar för demokratisk sammanjämkning av etnisk, kulturell och religiös mångfald i AVS länder och EU länder (10),

| — | om avtalen om ekonomiska partnerskap och deras inverkan på AVS-staterna (11), |
| --- | --- |

—

om avtalen om ekonomiska partnerskap och deras inverkan på AVS-staterna (11),

| — | om klimatförändringens sociala och miljömässiga konsekvenser i AVS-länderna (12), |
| --- | --- |

—

om klimatförändringens sociala och miljömässiga konsekvenser i AVS-länderna (12),

| — | om Cotonouavtalets roll i att åtgärda livsmedels- och finanskrisen i AVS länderna (13), |
| --- | --- |

—

om Cotonouavtalets roll i att åtgärda livsmedels- och finanskrisen i AVS länderna (13),

| — | om att uppnå och främja fred, säkerhet, stabilitet och god styrelse i Somalia (14), |
| --- | --- |

—

om att uppnå och främja fred, säkerhet, stabilitet och god styrelse i Somalia (14),

| — | om de internationella styrelseformerna och reformen av de internationella organisationerna (15), |
| --- | --- |

—

om de internationella styrelseformerna och reformen av de internationella organisationerna (15),

| — | om finanskrisens inverkan på AVS-länderna (16), |
| --- | --- |

—

om finanskrisens inverkan på AVS-länderna (16),

| — | om social och kulturell integration och unga människors deltagande (17), |
| --- | --- |

—

om social och kulturell integration och unga människors deltagande (17),

| — | om klimatförändringar (18), |
| --- | --- |

—

om klimatförändringar (18),

| — | om situationen i Madagaskar (19), |
| --- | --- |

—

om situationen i Madagaskar (19),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0315/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A7-0315/2010), och av följande skäl:

| A. | Ledamöterna i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttryckte sin oro över den senaste utvecklingen i EPA-förhandlingarna under debatterna vid församlingens ordinarie plenarsessioner i Prag (Tjeckien) i april 2009 och i Luanda (Angola) i december 2009. |
| --- | --- |

A.

Ledamöterna i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uttryckte sin oro över den senaste utvecklingen i EPA-förhandlingarna under debatterna vid församlingens ordinarie plenarsessioner i Prag (Tjeckien) i april 2009 och i Luanda (Angola) i december 2009.

| B. | Ovannämnda förordning (EG) nr 1905/2006, som gör det möjligt att genomföra tematiska program som även gäller AVS-länder och ett program med kompletterande åtgärder för länder som omfattas av sockerprotokollet, har antagits. |
| --- | --- |

B.

Ovannämnda förordning (EG) nr 1905/2006, som gör det möjligt att genomföra tematiska program som även gäller AVS-länder och ett program med kompletterande åtgärder för länder som omfattas av sockerprotokollet, har antagits.

| C. | Kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd gjorde vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sammanträde i Wiesbaden (Tyskland) i juni 2007 ett åtagande om att land- och regionstrategidokument för AVS-länderna (2008–2013) skulle genomgå demokratisk kontroll hos parlamenten. Det är positivt att detta åtagande har uppfyllts. |
| --- | --- |

C.

Kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd gjorde vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sammanträde i Wiesbaden (Tyskland) i juni 2007 ett åtagande om att land- och regionstrategidokument för AVS-länderna (2008–2013) skulle genomgå demokratisk kontroll hos parlamenten. Det är positivt att detta åtagande har uppfyllts.

| D. | Översynen av Cotonouavtalet 2010 utgör ett bra tillfälle att stärka den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens roll och regionala dimension samt att utveckla den parlamentariska kontrollen i AVS-regionerna. |
| --- | --- |

D.

Översynen av Cotonouavtalet 2010 utgör ett bra tillfälle att stärka den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens roll och regionala dimension samt att utveckla den parlamentariska kontrollen i AVS-regionerna.

| E. | Den gemensamma parlamentariska församlingens två regionala sammanträden i Guyana och Burkina Faso 2009 blev stora framgångar och ledde till att man antog ovannämnda Georgetown- och Ouagadougoukommunikéer. |
| --- | --- |

E.

Den gemensamma parlamentariska församlingens två regionala sammanträden i Guyana och Burkina Faso 2009 blev stora framgångar och ledde till att man antog ovannämnda Georgetown- och Ouagadougoukommunikéer.

| F. | Läget i Niger, Guinea och Madagaskar försämrades under 2009, vilket ledde till att den parlamentariska demokratin avskaffades i alla tre länder och att deras representanter endast fick observatörsstatus vid den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens artonde sammanträde i Luanda. |
| --- | --- |

F.

Läget i Niger, Guinea och Madagaskar försämrades under 2009, vilket ledde till att den parlamentariska demokratin avskaffades i alla tre länder och att deras representanter endast fick observatörsstatus vid den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens artonde sammanträde i Luanda.

| G. | Den pågående konflikten i Demokratiska republiken Kongo har medfört allvarliga, upprepade brott mot de mänskliga rättigheterna, och det finns behov av ett effektivt humanitärt bistånd och större åtaganden från det internationella samfundet. |
| --- | --- |

G.

Den pågående konflikten i Demokratiska republiken Kongo har medfört allvarliga, upprepade brott mot de mänskliga rättigheterna, och det finns behov av ett effektivt humanitärt bistånd och större åtaganden från det internationella samfundet.

| H. | Med beaktande av Panafrikanska parlamentets arbete och upprättandet av formella förbindelser mellan Europaparlamentet och Panafrikanska parlamentet samt skapandet av en interparlamentarisk delegation inom Europaparlamentet för förbindelser med Panafrikanska parlamentet. |
| --- | --- |

H.

Med beaktande av Panafrikanska parlamentets arbete och upprättandet av formella förbindelser mellan Europaparlamentet och Panafrikanska parlamentet samt skapandet av en interparlamentarisk delegation inom Europaparlamentet för förbindelser med Panafrikanska parlamentet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen även 2009 utgjorde ett forum för en öppen, demokratisk och djupgående dialog mellan EU och AVS-länderna och efterlyser en utvidgad politisk dialog. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen även 2009 utgjorde ett forum för en öppen, demokratisk och djupgående dialog mellan EU och AVS-länderna och efterlyser en utvidgad politisk dialog.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det positiva svaret från kommissionsledamoten med ansvar för handel på den begäran som flera AVS-länder och AVS-regioner har gjort under EPA-förhandlingarna om att se över vissa tvistefrågor, i enlighet med de uttalanden som kommissionens ordförande har gjort. Parlamentet understryker behovet av noggrann parlamentarisk kontroll av förhandlingarna om och genomförandet av de ekonomiska partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar det positiva svaret från kommissionsledamoten med ansvar för handel på den begäran som flera AVS-länder och AVS-regioner har gjort under EPA-förhandlingarna om att se över vissa tvistefrågor, i enlighet med de uttalanden som kommissionens ordförande har gjort. Parlamentet understryker behovet av noggrann parlamentarisk kontroll av förhandlingarna om och genomförandet av de ekonomiska partnerskapsavtalen.

| 3. | Europaparlamentet betonar framför allt den viktiga roll som tillfaller AVS-ländernas nationella parlament samt lokala myndigheter och andra icke-nationella organ när det gäller att övervaka och förvalta land- och regionstrategidokumenten och användandet av EUF-medel, samt uppmanar kommissionen att garantera att de involveras. Parlamentet betonar också att det finns ett behov av djupgående parlamentarisk kontroll i EPA-förhandlingarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar framför allt den viktiga roll som tillfaller AVS-ländernas nationella parlament samt lokala myndigheter och andra icke-nationella organ när det gäller att övervaka och förvalta land- och regionstrategidokumenten och användandet av EUF-medel, samt uppmanar kommissionen att garantera att de involveras. Parlamentet betonar också att det finns ett behov av djupgående parlamentarisk kontroll i EPA-förhandlingarna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar AVS-ländernas parlamentet att kräva att deras regeringar och kommissionen involverar dem i utarbetandet och genomförandet av land- och regionstrategidokumenten om samarbete mellan EU och deras respektive länder (2008-2013) samt att se till att de fullt ut deltar i EPA-förhandlingarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar AVS-ländernas parlamentet att kräva att deras regeringar och kommissionen involverar dem i utarbetandet och genomförandet av land- och regionstrategidokumenten om samarbete mellan EU och deras respektive länder (2008-2013) samt att se till att de fullt ut deltar i EPA-förhandlingarna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge AVS-ländernas parlament tillgång till all tillgänglig information samt att stödja dem när de utövar sin demokratiska kontroll, i synnerhet vad gäller kapacitetsbyggande och framför allt förhandlingarna och genomförandet av de ekonomiska partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge AVS-ländernas parlament tillgång till all tillgänglig information samt att stödja dem när de utövar sin demokratiska kontroll, i synnerhet vad gäller kapacitetsbyggande och framför allt förhandlingarna och genomförandet av de ekonomiska partnerskapsavtalen.

| 6. | Europaparlamentet framhäver den gemensamma parlamentariska AVS-EU församlingens oro över följderna av den rådande finanskrisen och antagandet i Luanda av en resolution om finanskrisens följder för AVS-länderna och resolutionerna om krisens följder och hur de ska motverkas i AVS-staterna. Parlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta att arbeta på detta område och att undersöka nya och innovativa finansieringskällor för utveckling, såsom en skatt på finansiella transaktioner. Dessutom uppmanas församlingen att diskutera frågan om att avskaffa skatteparadis. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhäver den gemensamma parlamentariska AVS-EU församlingens oro över följderna av den rådande finanskrisen och antagandet i Luanda av en resolution om finanskrisens följder för AVS-länderna och resolutionerna om krisens följder och hur de ska motverkas i AVS-staterna. Parlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta att arbeta på detta område och att undersöka nya och innovativa finansieringskällor för utveckling, såsom en skatt på finansiella transaktioner. Dessutom uppmanas församlingen att diskutera frågan om att avskaffa skatteparadis.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det åtagande som den tidigare kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd gjorde vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens tidigare nämnda sammanträde i Kigali, om att låta land- och regionstrategidokument för AVS-länderna (2008–2013) genomgå demokratisk kontroll hos parlamenten. Parlamentet välkomnar också det arbete som en del av AVS-ländernas parlament redan har gjort för att granska sådana dokument, liksom den gemensamma parlamentariska församlingens kontroll av dokumenten före halvtidsöversynen samt begär att man tar tillräcklig hänsyn till denna information. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar det åtagande som den tidigare kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd gjorde vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens tidigare nämnda sammanträde i Kigali, om att låta land- och regionstrategidokument för AVS-länderna (2008–2013) genomgå demokratisk kontroll hos parlamenten. Parlamentet välkomnar också det arbete som en del av AVS-ländernas parlament redan har gjort för att granska sådana dokument, liksom den gemensamma parlamentariska församlingens kontroll av dokumenten före halvtidsöversynen samt begär att man tar tillräcklig hänsyn till denna information.

| 8. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att låta parlamenten aktivt delta i den demokratiska processen och de nationella utvecklingsstrategierna. Parlamentet understryker deras viktiga roll när det gäller att genomföra, följa upp och övervaka utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att låta parlamenten aktivt delta i den demokratiska processen och de nationella utvecklingsstrategierna. Parlamentet understryker deras viktiga roll när det gäller att genomföra, följa upp och övervaka utvecklingspolitiken.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att Europeiska utvecklingsfonden (EUF) bör ingå i EU-budgeten för att förbättra konsekvensen, insynen och effektiviteten i utvecklingspolitiken och säkerställa att den undergår demokratisk kontroll. Parlamentet understryker att en inkludering av EUF i EU-budgeten även utgör ett bra sätt att bemöta de svårigheter som genomförandet och ratificerandet av efterföljande EUF medför. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att Europeiska utvecklingsfonden (EUF) bör ingå i EU-budgeten för att förbättra konsekvensen, insynen och effektiviteten i utvecklingspolitiken och säkerställa att den undergår demokratisk kontroll. Parlamentet understryker att en inkludering av EUF i EU-budgeten även utgör ett bra sätt att bemöta de svårigheter som genomförandet och ratificerandet av efterföljande EUF medför.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar parlamentet att utöva en djupgående parlamentarisk kontroll av EUF. Parlamentet understryker den gemensamma parlamentariska församlingens viktiga position i denna debatt och uppmanar församlingen och parlamenten i AVS-länderna att aktivt delta i debatten, i synnerhet i samband med ratificeringen av det reviderade Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar parlamentet att utöva en djupgående parlamentarisk kontroll av EUF. Parlamentet understryker den gemensamma parlamentariska församlingens viktiga position i denna debatt och uppmanar församlingen och parlamenten i AVS-länderna att aktivt delta i debatten, i synnerhet i samband med ratificeringen av det reviderade Cotonouavtalet.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen får en allt mer parlamentarisk, och därmed politisk, karaktär, vilket tillsammans med allt aktivare medlemmar och högre kvalitet på debatterna utgör en viktig del i partnerskapet mellan AVS och EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen får en allt mer parlamentarisk, och därmed politisk, karaktär, vilket tillsammans med allt aktivare medlemmar och högre kvalitet på debatterna utgör en viktig del i partnerskapet mellan AVS och EU.

| 12. | Europaparlamentet anser att den förklaring som medordförandena i den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen lade fram i Luanda den 2 december 2009 om läget i Niger och tidigare nämnda resolution om Madagaskar är tydliga exempel på denna förbättrade dialog. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att den förklaring som medordförandena i den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen lade fram i Luanda den 2 december 2009 om läget i Niger och tidigare nämnda resolution om Madagaskar är tydliga exempel på denna förbättrade dialog.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska församlingen att fortsätta bevaka läget i Sudan, Madagaskar, Niger och Guinea. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska församlingen att fortsätta bevaka läget i Sudan, Madagaskar, Niger och Guinea.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen att fortsätta bevaka läget i Somalia då den rådande situationen både försätter det somaliska folket i livsfara och utgör ett hot mot säkerheten i regionen, samt uppmanar EU att upprätthålla sina utfästelser om att främja rättsstaten, återupprätta stabilitet i regionen och bekämpa piratverksamheten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen att fortsätta bevaka läget i Somalia då den rådande situationen både försätter det somaliska folket i livsfara och utgör ett hot mot säkerheten i regionen, samt uppmanar EU att upprätthålla sina utfästelser om att främja rättsstaten, återupprätta stabilitet i regionen och bekämpa piratverksamheten.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta bidra till det internationella samfundets ansträngningar för att öka kännedomen om konflikterna i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo, att arbeta för en framförhandlad politisk lösning på krisen samt att stödja alla åtgärder som eventuellt föreslås som en del i en framförhandlad lösning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta bidra till det internationella samfundets ansträngningar för att öka kännedomen om konflikterna i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo, att arbeta för en framförhandlad politisk lösning på krisen samt att stödja alla åtgärder som eventuellt föreslås som en del i en framförhandlad lösning.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta, och intensifiera, dialogen med Panafrikanska parlamentet och de regionala organisationernas parlament eftersom regional integration är betydelsefullt för att nå fred och utveckling i AVS-länderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att fortsätta, och intensifiera, dialogen med Panafrikanska parlamentet och de regionala organisationernas parlament eftersom regional integration är betydelsefullt för att nå fred och utveckling i AVS-länderna.

| 17. | Europaparlamentet beklagar djupt att den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen inte rådfrågades tillräckligt när man utarbetade den gemensamma EU-Afrika-strategin, och hoppas att församlingen kommer att involveras aktivt i genomförandet av denna strategi. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar djupt att den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen inte rådfrågades tillräckligt när man utarbetade den gemensamma EU-Afrika-strategin, och hoppas att församlingen kommer att involveras aktivt i genomförandet av denna strategi.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att ytterligare regionala sammanträden, såsom anges i Cotonouavtalet och den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens arbetsordning, hölls under 2009. Dessa sammanträden ger utrymme för djupgående diskussioner om regionala frågor, såsom förebyggande och lösning av konflikter, regional sammanhållning, mänskliga rättigheter, miljöfrågor och EPA-förhandlingar. Parlamentet lovordar organisatörerna av de mycket lyckade sammanträdena i Guyana och Burkina Faso. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att ytterligare regionala sammanträden, såsom anges i Cotonouavtalet och den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens arbetsordning, hölls under 2009. Dessa sammanträden ger utrymme för djupgående diskussioner om regionala frågor, såsom förebyggande och lösning av konflikter, regional sammanhållning, mänskliga rättigheter, miljöfrågor och EPA-förhandlingar. Parlamentet lovordar organisatörerna av de mycket lyckade sammanträdena i Guyana och Burkina Faso.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen att säkerställa en nära bevakning av EPA-förhandlingarna vid sina regionala sammanträden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen att säkerställa en nära bevakning av EPA-förhandlingarna vid sina regionala sammanträden.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att rådet ignorerade Europaparlamentets upprepade krav på att införa en hårdare klausul om diskriminering vid översynen av Cotonouavtalet, som framför allt fördes fram vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sammanträde i Luanda. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att rådet ignorerade Europaparlamentets upprepade krav på att införa en hårdare klausul om diskriminering vid översynen av Cotonouavtalet, som framför allt fördes fram vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sammanträde i Luanda.

| 21. | Europaparlamentet upprepar att principen om allmängiltighet för mänskliga rättigheter och icke-diskriminering är grunden för att stärka det legitima, demokratiska styret och den politiska dialogen inom den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar att principen om allmängiltighet för mänskliga rättigheter och icke-diskriminering är grunden för att stärka det legitima, demokratiska styret och den politiska dialogen inom den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att stärka den roll som utskottet för politiska frågor spelar så att församlingen blir ett viktigt forum för debatt inom AVS–EU-partnerskapet om respekt för mänskliga rättigheter, samhällsdemokratisering och förebyggande och lösning av konflikter. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen att stärka den roll som utskottet för politiska frågor spelar så att församlingen blir ett viktigt forum för debatt inom AVS–EU-partnerskapet om respekt för mänskliga rättigheter, samhällsdemokratisering och förebyggande och lösning av konflikter.

| 23. | Parlamentet välkomnar vidare den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens utskott för politiska frågors rapport om globalt styre, som antogs i Luanda och där man begärde genomgripande reformer av de finansiella institutionerna i världen. |
| --- | --- |

23.

Parlamentet välkomnar vidare den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens utskott för politiska frågors rapport om globalt styre, som antogs i Luanda och där man begärde genomgripande reformer av de finansiella institutionerna i världen.

| 24. | Europaparlamentet noterar att utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen har för avsikt att fortsätta att arbeta med de ekonomiska partnerskapsavtalen och med att finna vägar ut ur krisen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen har för avsikt att fortsätta att arbeta med de ekonomiska partnerskapsavtalen och med att finna vägar ut ur krisen.

| 25. | Europaparlamentet framhäver det arbete som den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens utskott för sociala frågor och miljö har genomfört i samband med sin rapport om barnarbete samt utskottets avsikt att genomföra analyser av och debatter om miljön och de sociala förhållandena i AVS-länderna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhäver det arbete som den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens utskott för sociala frågor och miljö har genomfört i samband med sin rapport om barnarbete samt utskottets avsikt att genomföra analyser av och debatter om miljön och de sociala förhållandena i AVS-länderna.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar även de rapporter och resolutioner om klimatförändringar som antogs 2009 och som gjorde det möjligt för den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen att framföra sina åsikter vid toppmötet i Köpenhamn. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar även de rapporter och resolutioner om klimatförändringar som antogs 2009 och som gjorde det möjligt för den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen att framföra sina åsikter vid toppmötet i Köpenhamn.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att icke-statliga aktörer i allt större utsträckning deltar i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sammanträden, t.ex. vid debatten inför antagandet av den tidigare nämnda Port Moresby-förklaringen om den rådande internationella krisen och de ekonomiska parternas rapport om de ekonomiska partnerskapsavtalen vid församlingens sammanträde i Ljubljana. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar att icke-statliga aktörer i allt större utsträckning deltar i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sammanträden, t.ex. vid debatten inför antagandet av den tidigare nämnda Port Moresby-förklaringen om den rådande internationella krisen och de ekonomiska parternas rapport om de ekonomiska partnerskapsavtalen vid församlingens sammanträde i Ljubljana.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS-rådet, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens presidium samt regeringarna och parlamenten i Tjeckien och Angola. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS-rådet, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens presidium samt regeringarna och parlamenten i Tjeckien och Angola.

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(2)  EUT C 231, 26.9.2003, s. 68.

(3)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(4)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41. (Ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 960/2009 av den 14.10.2009, EUT L 270, 15.10.2009, s. 8).

(5)  EUT C 58, 1.3.2008, s. 44.

(6)  EUT C 68, 18.3.2010, s. 43.

(7)  AP 100.509.

(8)  AP 100.607.

(9)  Gemensam förklaring från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen, med titeln ”Europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd” (EUT C 25, 30.1.2008, s. 1).

(10)  EUT C 221, 14.9.2009, s. 19.

(11)  EUT C 221, 14.9.2009, s. 24.

(12)  EUT C 221, 14.9.2009, s. 31.

(13)  EUT C 221, 14.9.2009, s. 38.

(14)  EUT C 221, 14.9.2009, s. 43.

(15)  EUT C 68, 18.3.2010, s. 20.

(16)  EUT C 68, 18.3.2010, s. 24.

(17)  EUT C 68, 18.3.2010, s. 29.

(18)  EUT C 68, 18.3.2010, s. 36.

(19)  EUT C 68, 18.3.2010, s. 40.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/19

---

Tisdagen den 23 november 2010Civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet

P7_TA(2010)0426

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om civilrättsliga, handelsrättsliga, familjerättsliga och internationella privaträttsliga aspekter av handlingsplanen för att genomföra Stockholmsprogrammet (2010/2080(INI))

2012/C 99 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 67 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 67 och 81 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2009 med titeln ”Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst” (KOM(2009)0262), i vilket kommissionen redogör för sina prioriteringar för området med frihet, säkerhet och rättvisa för 2010–2014, kommissionens utvärdering av Haagprogrammet och handlingsplanen (KOM(2009)0263) och den därtill hörande resultattavlan för genomförande (SEK(2009)0765) samt bidrag från de nationella parlamenten, det civila samhället och EU-byråer och EU-organ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2009 med titeln ”Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst” (KOM(2009)0262), i vilket kommissionen redogör för sina prioriteringar för området med frihet, säkerhet och rättvisa för 2010–2014, kommissionens utvärdering av Haagprogrammet och handlingsplanen (KOM(2009)0263) och den därtill hörande resultattavlan för genomförande (SEK(2009)0765) samt bidrag från de nationella parlamenten, det civila samhället och EU-byråer och EU-organ,

| — | med beaktande av dokumentet från rådets ordförandeskap av den 2 december 2009 med titeln ”Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd” (17024/09), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från rådets ordförandeskap av den 2 december 2009 med titeln ”Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd” (17024/09),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om Stockholmsprogrammet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2009 om Stockholmsprogrammet (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 april 2010 med titeln ”Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (KOM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 april 2010 med titeln ”Handlingsplan för att genomföra Stockholmsprogrammet” (KOM(2010)0171),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om rättslig utbildning – Stockholmsprogrammet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om rättslig utbildning – Stockholmsprogrammet (2),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0252/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0252/2010), och av följande skäl:

| A. | Området med frihet, säkerhet och rättvisa är ett gemensamt ansvarsområde för unionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

A.

Området med frihet, säkerhet och rättvisa är ett gemensamt ansvarsområde för unionen och medlemsstaterna.

| B. | I artikel 67 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt betonas respekten för de olika rättssystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna samt tillgången till rättsväsendet, som ska underlättas, särskilt genom principen om ömsesidigt erkännande. Detta förutsätter ömsesidigt förtroende, som i sin tur förutsätter en ökad förståelse för de olika rättsliga traditionerna och metoderna. |
| --- | --- |

B.

I artikel 67 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt betonas respekten för de olika rättssystemen och rättsliga traditionerna i medlemsstaterna samt tillgången till rättsväsendet, som ska underlättas, särskilt genom principen om ömsesidigt erkännande. Detta förutsätter ömsesidigt förtroende, som i sin tur förutsätter en ökad förståelse för de olika rättsliga traditionerna och metoderna.

| C. | Sedan unionen gavs behörighet i fråga om rättsliga och inrikes frågor och området med frihet, säkerhet och rättvisa därefter skapades har mycket stora framsteg gjorts på det civilrättsliga området, baserat på olika internationella – mellanstatliga – privaträttsliga konventioner och även genom en utvidgning av dessa. Kommissionen föreslår nu en väldigt ambitiös plan som svar på ett stort antal av de krav som parlamentet framfört under senare tid. |
| --- | --- |

C.

Sedan unionen gavs behörighet i fråga om rättsliga och inrikes frågor och området med frihet, säkerhet och rättvisa därefter skapades har mycket stora framsteg gjorts på det civilrättsliga området, baserat på olika internationella – mellanstatliga – privaträttsliga konventioner och även genom en utvidgning av dessa. Kommissionen föreslår nu en väldigt ambitiös plan som svar på ett stort antal av de krav som parlamentet framfört under senare tid.

| D. | Mot bakgrund av denna ambitiösa plan och de enorma framgångar som EU redan har haft på detta område är det hög tid att ta ett steg tillbaka och fundera över vad vi gör på det civilrättsliga området, främst i syfte att inta en mer strategisk och mindre splittrad hållning som bygger på medborgarnas och företagens verkliga behov när de utövar sina rättigheter och friheter på den inre marknaden, och under beaktande av svårigheterna att lagstifta på ett gemensamt ansvarsområde där det sällan kan bli aktuellt med harmoniseringsåtgärder och där överlappningar bör undvikas och det därför finns ett behov av att respektera väldigt olika lagstiftningsramar och författningstraditioner och göra dem förenliga med varandra, men även i syfte att göra sig en föreställning om unionens strategi på detta område för att bättre kunna förstå vad vi försöker att uppnå och hur man på bästa sätt kan ta itu med de problem som måste hanteras, som en del av en övergripande plan. I första hand är det nödvändigt att säkra att de åtgärder som redan har vidtagits fungerar och befästa de framsteg som redan har gjorts. |
| --- | --- |

D.

Mot bakgrund av denna ambitiösa plan och de enorma framgångar som EU redan har haft på detta område är det hög tid att ta ett steg tillbaka och fundera över vad vi gör på det civilrättsliga området, främst i syfte att inta en mer strategisk och mindre splittrad hållning som bygger på medborgarnas och företagens verkliga behov när de utövar sina rättigheter och friheter på den inre marknaden, och under beaktande av svårigheterna att lagstifta på ett gemensamt ansvarsområde där det sällan kan bli aktuellt med harmoniseringsåtgärder och där överlappningar bör undvikas och det därför finns ett behov av att respektera väldigt olika lagstiftningsramar och författningstraditioner och göra dem förenliga med varandra, men även i syfte att göra sig en föreställning om unionens strategi på detta område för att bättre kunna förstå vad vi försöker att uppnå och hur man på bästa sätt kan ta itu med de problem som måste hanteras, som en del av en övergripande plan. I första hand är det nödvändigt att säkra att de åtgärder som redan har vidtagits fungerar och befästa de framsteg som redan har gjorts.

| E. | Om vi ser tillbaka på vad som har uppnåtts inom ramen för området med frihet, säkerhet och rättvisa kan vi konstatera att i första hand harmoniseringen av internationella privaträttsliga bestämmelser har gått framåt i snabb takt. Internationell privaträtt är det främsta verktyget för att uppnå ömsesidigt erkännande av och respekt för varandras rättssystem, och klausuler om grunderna för rättsordningen (ordre public) utgör det sista skyddet för nationella författningsrättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

E.

Om vi ser tillbaka på vad som har uppnåtts inom ramen för området med frihet, säkerhet och rättvisa kan vi konstatera att i första hand harmoniseringen av internationella privaträttsliga bestämmelser har gått framåt i snabb takt. Internationell privaträtt är det främsta verktyget för att uppnå ömsesidigt erkännande av och respekt för varandras rättssystem, och klausuler om grunderna för rättsordningen (ordre public) utgör det sista skyddet för nationella författningsrättsliga bestämmelser.

| F. | Vidare finns det fall av harmonisering eller tillnärmning som lämpar sig för vissa områden där en standardisering är önskvärd, om inte nödvändig, till exempel på konsumentskyddsområdet, men där detta utnyttjas i begränsad utsträckning inom ramen för området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

F.

Vidare finns det fall av harmonisering eller tillnärmning som lämpar sig för vissa områden där en standardisering är önskvärd, om inte nödvändig, till exempel på konsumentskyddsområdet, men där detta utnyttjas i begränsad utsträckning inom ramen för området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| G. | Utarbetandet av en europeisk avtalsrätt kommer att vara en av de viktigaste uppgifterna inom ramen för området med frihet, säkerhet och rättvisa under de kommande åren, och detta arbete kan komma att resultera i en så kallad 28:e civilrättslig ordning som ett alternativ till det traditionella sättet att åstadkomma en harmonisering av lagstiftning på specifika områden. |
| --- | --- |

G.

Utarbetandet av en europeisk avtalsrätt kommer att vara en av de viktigaste uppgifterna inom ramen för området med frihet, säkerhet och rättvisa under de kommande åren, och detta arbete kan komma att resultera i en så kallad 28:e civilrättslig ordning som ett alternativ till det traditionella sättet att åstadkomma en harmonisering av lagstiftning på specifika områden.

| H. | Slutligen finns även de självständiga instrumenten och åtgärderna på det processrättsliga området. Åtgärder på dessa områden är på många sätt en förutsättning för att man med framgång ska kunna hantera gränsöverskridande konflikter, med tanke på att medborgare och företag tenderar att stöta på hinder i form av nationell processrätt oavsett i vilken utsträckning en harmonisering av den materiella rätten har åstadkommits. |
| --- | --- |

H.

Slutligen finns även de självständiga instrumenten och åtgärderna på det processrättsliga området. Åtgärder på dessa områden är på många sätt en förutsättning för att man med framgång ska kunna hantera gränsöverskridande konflikter, med tanke på att medborgare och företag tenderar att stöta på hinder i form av nationell processrätt oavsett i vilken utsträckning en harmonisering av den materiella rätten har åstadkommits.

| I. | Förekomsten av olika rättssystem bredvid varandra inom unionen bör ses som en styrka som rättssystem i alla olika delar av världen har låtit sig inspireras av. Skillnader mellan rättssystemen får dock inte utgöra hinder för en fortsatt europeisk rättsutveckling. De tydliga och begreppsmässiga skillnaderna mellan rättssystemen är inte i sig ett problem. Det är dock nödvändigt att ta itu med de negativa rättsliga följder som dessa skillnader får för medborgarna. Konceptet med rättslig överensstämmelse, eller ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt till konvergens, bör tillämpas genom främjande av ekonomisk och intellektuell kommunikation mellan de olika rättssystemen. Förmågan att förstå och hantera dessa skillnader mellan våra rättssystem måste bygga på en europeisk rättskultur som tillförs näring inte bara i form av kunskapsutbyte, kommunikation och studier i komparativ rätt, utan även genom en radikal förändring i utformningen av de juridiska utbildningarna på universiteten så att domare kommer att omfattas av utbildnings- och fortbildningsåtgärder, vilket framgår av parlamentets resolution av den 17 juni 2010, inklusive ytterligare insatser för att undanröja språkliga hinder. Även om detta kommer att ta tid, är det nödvändigt att överväga och planera denna utveckling nu. |
| --- | --- |

I.

Förekomsten av olika rättssystem bredvid varandra inom unionen bör ses som en styrka som rättssystem i alla olika delar av världen har låtit sig inspireras av. Skillnader mellan rättssystemen får dock inte utgöra hinder för en fortsatt europeisk rättsutveckling. De tydliga och begreppsmässiga skillnaderna mellan rättssystemen är inte i sig ett problem. Det är dock nödvändigt att ta itu med de negativa rättsliga följder som dessa skillnader får för medborgarna. Konceptet med rättslig överensstämmelse, eller ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt till konvergens, bör tillämpas genom främjande av ekonomisk och intellektuell kommunikation mellan de olika rättssystemen. Förmågan att förstå och hantera dessa skillnader mellan våra rättssystem måste bygga på en europeisk rättskultur som tillförs näring inte bara i form av kunskapsutbyte, kommunikation och studier i komparativ rätt, utan även genom en radikal förändring i utformningen av de juridiska utbildningarna på universiteten så att domare kommer att omfattas av utbildnings- och fortbildningsåtgärder, vilket framgår av parlamentets resolution av den 17 juni 2010, inklusive ytterligare insatser för att undanröja språkliga hinder. Även om detta kommer att ta tid, är det nödvändigt att överväga och planera denna utveckling nu.

| J. | Under tiden bör en mer omfattande dialog och yrkesmässiga kontakter uppmuntras och främjas på europeisk nivå så att ändringar i undervisning och program kan göras utifrån de behov som finns bland yrkesutövarna och deras kunder och på marknaden som helhet. Kommissionen bör i sitt kommande meddelande om en handlingsplan för europeisk utbildning för alla aktörer i rättsväsendet ta hänsyn till olika traditioner och metoder på undervisningsområdet och också till de olika behov som finns bland yrkesutövare som är verksamma inom olika geografiska områden eller rättsområden, och samtidigt främja utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

J.

Under tiden bör en mer omfattande dialog och yrkesmässiga kontakter uppmuntras och främjas på europeisk nivå så att ändringar i undervisning och program kan göras utifrån de behov som finns bland yrkesutövarna och deras kunder och på marknaden som helhet. Kommissionen bör i sitt kommande meddelande om en handlingsplan för europeisk utbildning för alla aktörer i rättsväsendet ta hänsyn till olika traditioner och metoder på undervisningsområdet och också till de olika behov som finns bland yrkesutövare som är verksamma inom olika geografiska områden eller rättsområden, och samtidigt främja utbyte av bästa praxis.

| K. | Det är mycket viktigt att inte förbise yrkesutövarna inom rättsväsendet när man bygger upp en europeisk rättskultur. Även om medlemsstaterna och de nationella yrkessammanslutningarna givetvis fortsatt har ansvaret för att fastställa vilken utbildning som är bäst lämpad att täcka advokaters och deras klienters behov i varje medlemsstat i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen, och de nationella yrkessammanslutningarna är bäst lämpade att identifiera dessa behov eftersom de befinner sig närmare yrkesutövarna och den marknad som de är verksamma på, har dessa sammanslutningar en viktig roll att spela på europeisk nivå. Det är även viktigt att involvera och dra nytta av redan befintliga strukturer, särskilt universitet och yrkesorganisationer. När det gäller juridisk utbildning, fortbildning för yrkesutövare och universitetens kursplaner finns det ett behov av en genomgripande översyn. I detta sammanhang är det mycket viktigt att man på allvar funderar över hur unionen på ett ändamålsenligt sätt kan bidra till detta och uppmuntra de behöriga nationella myndigheterna att ta ansvar för ett sådant projekt. |
| --- | --- |

K.

Det är mycket viktigt att inte förbise yrkesutövarna inom rättsväsendet när man bygger upp en europeisk rättskultur. Även om medlemsstaterna och de nationella yrkessammanslutningarna givetvis fortsatt har ansvaret för att fastställa vilken utbildning som är bäst lämpad att täcka advokaters och deras klienters behov i varje medlemsstat i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen, och de nationella yrkessammanslutningarna är bäst lämpade att identifiera dessa behov eftersom de befinner sig närmare yrkesutövarna och den marknad som de är verksamma på, har dessa sammanslutningar en viktig roll att spela på europeisk nivå. Det är även viktigt att involvera och dra nytta av redan befintliga strukturer, särskilt universitet och yrkesorganisationer. När det gäller juridisk utbildning, fortbildning för yrkesutövare och universitetens kursplaner finns det ett behov av en genomgripande översyn. I detta sammanhang är det mycket viktigt att man på allvar funderar över hur unionen på ett ändamålsenligt sätt kan bidra till detta och uppmuntra de behöriga nationella myndigheterna att ta ansvar för ett sådant projekt.

| L. | Detta utgör unionens verkliga styrka och samtidigt en utmaning för området med frihet, säkerhet och rättvisa och bör inte uppfattas som oförenligt med utvecklingen av och undervisningen i en verklig europeisk rättskultur. |
| --- | --- |

L.

Detta utgör unionens verkliga styrka och samtidigt en utmaning för området med frihet, säkerhet och rättvisa och bör inte uppfattas som oförenligt med utvecklingen av och undervisningen i en verklig europeisk rättskultur.

| M. | Beslutsamheten i ingressen till Lissabonfördraget att ”lägga grunden till en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken” förutsätter en minskning av den verkliga och upplevda klyftan mellan EU, dess lagstiftning och medborgarna. |
| --- | --- |

M.

Beslutsamheten i ingressen till Lissabonfördraget att ”lägga grunden till en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken” förutsätter en minskning av den verkliga och upplevda klyftan mellan EU, dess lagstiftning och medborgarna.

| N. | Unionslagstiftningen måste vara i medborgarnas tjänst, inte minst på områden som rör familjerätt och civilståndsfrågor. |
| --- | --- |

N.

Unionslagstiftningen måste vara i medborgarnas tjänst, inte minst på områden som rör familjerätt och civilståndsfrågor.

| O. | Kommissionen måste säkerställa att handlingsplanen för Stockholmsprogrammet verkligen återspeglar enskilda individers och företags, och särskilt små och medelstora företags, behov av mer Europa (vad gäller rörlighet, anställningsrättigheter, näringslivets behov och lika möjligheter), och samtidigt främja rättssäkerhet och tillgång till snabb och effektiv rättslig prövning. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen måste säkerställa att handlingsplanen för Stockholmsprogrammet verkligen återspeglar enskilda individers och företags, och särskilt små och medelstora företags, behov av mer Europa (vad gäller rörlighet, anställningsrättigheter, näringslivets behov och lika möjligheter), och samtidigt främja rättssäkerhet och tillgång till snabb och effektiv rättslig prövning.

| P. | I detta sammanhang måste allt mer vikt läggas vid att förenkla rättsapparaten och rättssystemet och skapa tydligare och mer tillgängliga förfaranden, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att minska kostnaderna, särskilt i det rådande ekonomiska klimatet. |
| --- | --- |

P.

I detta sammanhang måste allt mer vikt läggas vid att förenkla rättsapparaten och rättssystemet och skapa tydligare och mer tillgängliga förfaranden, samtidigt som hänsyn tas till behovet av att minska kostnaderna, särskilt i det rådande ekonomiska klimatet.

| Q. | I EU:s senaste initiativ om känsliga familjerättsliga frågor med gränsöverskridande följder betonas vikten av partsautonomi. Om tydliga restriktioner saknas, är det fara värt att man bäddar för oacceptabel ”forum shopping”, dvs. möjligheten att välja jurisdiktion för att få en förmånligare rättslig ställning. |
| --- | --- |

Q.

I EU:s senaste initiativ om känsliga familjerättsliga frågor med gränsöverskridande följder betonas vikten av partsautonomi. Om tydliga restriktioner saknas, är det fara värt att man bäddar för oacceptabel ”forum shopping”, dvs. möjligheten att välja jurisdiktion för att få en förmånligare rättslig ställning.

| 1. | Europaparlamentet lyckönskar kommissionen till dess förslag till handlingsplan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet lyckönskar kommissionen till dess förslag till handlingsplan.

| 2. | Europaparlamentet anser icke desto mindre att det är hög tid att fundera över den framtida utvecklingen inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, och uppmanar kommissionen att initiera en ingående diskussion med alla berörda parter, däribland domare och andra yrkesutövare inom rättsväsendet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser icke desto mindre att det är hög tid att fundera över den framtida utvecklingen inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, och uppmanar kommissionen att initiera en ingående diskussion med alla berörda parter, däribland domare och andra yrkesutövare inom rättsväsendet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående, genom en konsekvensanalys i efterhand, analysera de åtgärder som redan har antagits på det civil- och familjerättsliga området, i syfte att bedöma hur effektiva de är och i vilken utsträckning de har lyckats uppfylla sina syften och tillfredsställa enskilda individers, företags och yrkesutövares behov. Parlamentet anser att man samtidigt bör göra en undersökning som inriktar sig särskilt på nationella justitieministerier, aktörer i rättsväsendet, näringslivet och konsumentorganisationer för att bedöma på vilka områden det behövs och är önskvärt med nya åtgärder för det civilrättsliga samarbetet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omgående, genom en konsekvensanalys i efterhand, analysera de åtgärder som redan har antagits på det civil- och familjerättsliga området, i syfte att bedöma hur effektiva de är och i vilken utsträckning de har lyckats uppfylla sina syften och tillfredsställa enskilda individers, företags och yrkesutövares behov. Parlamentet anser att man samtidigt bör göra en undersökning som inriktar sig särskilt på nationella justitieministerier, aktörer i rättsväsendet, näringslivet och konsumentorganisationer för att bedöma på vilka områden det behövs och är önskvärt med nya åtgärder för det civilrättsliga samarbetet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med parlamentet vidta åtgärder med anledning av parlamentets resolution av den 17 juni 2010 om juridisk utbildning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med parlamentet vidta åtgärder med anledning av parlamentets resolution av den 17 juni 2010 om juridisk utbildning.

| 5. | Europaparlamentet understryker på nytt behovet av att utnyttja alla till buds stående medel för att främja en europeisk rättskultur, särskilt genom juridisk utbildning och fortbildning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker på nytt behovet av att utnyttja alla till buds stående medel för att främja en europeisk rättskultur, särskilt genom juridisk utbildning och fortbildning.

| 6. | Europaparlamentet anser att de utbytesprogram i Erasmusprogrammets anda som föreslås i handlingsplanen bör utgöra bara ett av många initiativ för vertikal och horisontell kommunikation mellan nationella domstolar och domstolar på EU-nivå. Parlamentet framhåller att det kommer att beställa en studie där man kartlägger de nationella utbildningar och skolor som riktar sig till rättsväsendet i syfte att bland annat fastställa bästa praxis inom denna sektor. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de utbytesprogram i Erasmusprogrammets anda som föreslås i handlingsplanen bör utgöra bara ett av många initiativ för vertikal och horisontell kommunikation mellan nationella domstolar och domstolar på EU-nivå. Parlamentet framhåller att det kommer att beställa en studie där man kartlägger de nationella utbildningar och skolor som riktar sig till rättsväsendet i syfte att bland annat fastställa bästa praxis inom denna sektor.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att befintliga inrättningar och nätverk för nationell utbildning bör utgöra den motor som för utvecklingen av en gemensam europeisk rättskultur framåt med tanke på att de vid medlemsstaternas genomförande av unionslagstiftningen befinner sig i främsta leden och att de har direktkontakt med ländernas domstolar och rättsväsende och även en djup förståelse av de olika medlemsstaternas rättskulturer och behov på detta område. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att befintliga inrättningar och nätverk för nationell utbildning bör utgöra den motor som för utvecklingen av en gemensam europeisk rättskultur framåt med tanke på att de vid medlemsstaternas genomförande av unionslagstiftningen befinner sig i främsta leden och att de har direktkontakt med ländernas domstolar och rättsväsende och även en djup förståelse av de olika medlemsstaternas rättskulturer och behov på detta område.

| 8. | Europaparlamentet anser att man skulle kunna börja med att skapa ett regelrätt forum där domare på alla nivåer deltar inom rättsområden som ofta inbegriper gränsöverskridande dispyter, såsom sjö-, handels- och familjerättsliga mål och även mål som rör personskador, för att diskutera en eller flera aktuella domäner som ur ett rättsperspektiv framstår som kontroversiella eller särskilt svåra, i syfte att uppmuntra till diskussion, knyta kontakter, skapa kanaler för kommunikation och samarbete samt uppnå ömsesidighet vad avser såväl förtroende som förståelse. Parlamentet anser att detta skulle kunna ske bland annat med hjälp av universitetens och yrkesutövarnas aktiva deltagande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att man skulle kunna börja med att skapa ett regelrätt forum där domare på alla nivåer deltar inom rättsområden som ofta inbegriper gränsöverskridande dispyter, såsom sjö-, handels- och familjerättsliga mål och även mål som rör personskador, för att diskutera en eller flera aktuella domäner som ur ett rättsperspektiv framstår som kontroversiella eller särskilt svåra, i syfte att uppmuntra till diskussion, knyta kontakter, skapa kanaler för kommunikation och samarbete samt uppnå ömsesidighet vad avser såväl förtroende som förståelse. Parlamentet anser att detta skulle kunna ske bland annat med hjälp av universitetens och yrkesutövarnas aktiva deltagande.

| 9. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör stödja den givande dialog och kommunikation som förs mellan olika europeiska sammanslutningar för jurister inom Rådet för advokatsamfunden i Europeiska unionen (CCBE). Parlamentet anser att detta skulle kunna ligga till grund för ytterligare gränsöverskridande utbildningsinitiativ för yrkessammanslutningar i partnerskap med andra europeiska aktörer, såsom Europeiska rättsakademin. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör stödja den givande dialog och kommunikation som förs mellan olika europeiska sammanslutningar för jurister inom Rådet för advokatsamfunden i Europeiska unionen (CCBE). Parlamentet anser att detta skulle kunna ligga till grund för ytterligare gränsöverskridande utbildningsinitiativ för yrkessammanslutningar i partnerskap med andra europeiska aktörer, såsom Europeiska rättsakademin.

| 10. | Europaparlamentet ser positivt på kommissionens generösa finansiering av transnationella juridiska utbildningsprojekt på det civilrättsliga området, men beklagar att denna finansiering är väldigt svår att utnyttja och använda effektivt, vilket huvudsakligen beror på det nuvarande systemets brist på flexibilitet. Parlamentet noterar dessutom problemen med att täcka kostnader som uppstått i samband med medfinansierade utbildningsprogram och att anordnandet av sådana program tvingar yrkesorganisationerna i fråga att binda stora summor under en lång period på grund av de krav som kommissionen fastlagt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inta en mer flexibel och innovativ hållning som gör det möjligt för organisationer utan stora kassaflöden att ansöka om att leda utbildningsprogram. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ser positivt på kommissionens generösa finansiering av transnationella juridiska utbildningsprojekt på det civilrättsliga området, men beklagar att denna finansiering är väldigt svår att utnyttja och använda effektivt, vilket huvudsakligen beror på det nuvarande systemets brist på flexibilitet. Parlamentet noterar dessutom problemen med att täcka kostnader som uppstått i samband med medfinansierade utbildningsprogram och att anordnandet av sådana program tvingar yrkesorganisationerna i fråga att binda stora summor under en lång period på grund av de krav som kommissionen fastlagt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inta en mer flexibel och innovativ hållning som gör det möjligt för organisationer utan stora kassaflöden att ansöka om att leda utbildningsprogram.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att behandlingen av unionslagstiftningen som ett eget ämne i den juridiska utbildningen och fortbildningen har en marginaliserande verkan. Därför bör kursplanerna för den juridiska utbildningen och fortbildningen genomgående omfatta unionslagstiftningen som en integrerad del i varje större studiemoment. Komparativ rätt bör dessutom göras till en viktig del i universitetens kursplaner. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att behandlingen av unionslagstiftningen som ett eget ämne i den juridiska utbildningen och fortbildningen har en marginaliserande verkan. Därför bör kursplanerna för den juridiska utbildningen och fortbildningen genomgående omfatta unionslagstiftningen som en integrerad del i varje större studiemoment. Komparativ rätt bör dessutom göras till en viktig del i universitetens kursplaner.

| 12. | Med tanke på att utbildning och fortbildning primärt ligger inom medlemsstaternas behörighetsområde uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i syfte att uppnå målen i fråga inleda en dialog med alla parter som ansvarar för juridisk utbildning. Parlamentet anser även att advokater på lång sikt bör omfattas av krav på grundläggande kunskaper i åtminstone ett annat EU-språk. Detta mål skulle kunna främjas omedelbart genom att öka finansieringen och genom att uppmuntra studenter att delta i Erasmusliknande program som en del av sina juridikstudier. |
| --- | --- |

12.

Med tanke på att utbildning och fortbildning primärt ligger inom medlemsstaternas behörighetsområde uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i syfte att uppnå målen i fråga inleda en dialog med alla parter som ansvarar för juridisk utbildning. Parlamentet anser även att advokater på lång sikt bör omfattas av krav på grundläggande kunskaper i åtminstone ett annat EU-språk. Detta mål skulle kunna främjas omedelbart genom att öka finansieringen och genom att uppmuntra studenter att delta i Erasmusliknande program som en del av sina juridikstudier.

| 13. | Med tanke på Stockholmsprogrammets ambitiösa mål om att före 2014 erbjuda europeiska utbildningsprogram till hälften av de domare och åklagare och den personal inom rättsväsendet och övriga yrkesutövare som deltar i europeiska samarbeten och begäran om att redan befintliga utbildningsinstitut ska användas för detta syfte, påpekar Europaparlamentet att nätverket med ordförande i EU:s högsta domstolar, nätverket för tillsynsmyndigheter för domstolsväsendet, sammanslutningen av de högsta administrativa domstolarna i EU samt Eurojusticenätverket av europeiska allmänna åklagarmyndigheter, domstolstjänstemän och rättstillämpare har enormt mycket att erbjuda genom att de kan samordna och främja utbildning inom de rättsliga instanserna, liksom ömsesidig förståelse för andra medlemsstaters rättssystem, samt göra det lättare att lösa gränsöverskridande tvister och problem, och parlamentet anser därför att deras insatser måste underlättas och få tillräckliga anslag. Detta måste leda till en fullt finansierad plan för europeisk rättslig utbildning, vilken utarbetas i samarbete med ovan nämnda rättsliga nätverk och undviker onödig överlappning av program och strukturer samt leder till inrättandet av en europeisk domstolsakademi bestående av Europeiska nätverket för rättslig utbildning och Europeiska rättsakademin. |
| --- | --- |

13.

Med tanke på Stockholmsprogrammets ambitiösa mål om att före 2014 erbjuda europeiska utbildningsprogram till hälften av de domare och åklagare och den personal inom rättsväsendet och övriga yrkesutövare som deltar i europeiska samarbeten och begäran om att redan befintliga utbildningsinstitut ska användas för detta syfte, påpekar Europaparlamentet att nätverket med ordförande i EU:s högsta domstolar, nätverket för tillsynsmyndigheter för domstolsväsendet, sammanslutningen av de högsta administrativa domstolarna i EU samt Eurojusticenätverket av europeiska allmänna åklagarmyndigheter, domstolstjänstemän och rättstillämpare har enormt mycket att erbjuda genom att de kan samordna och främja utbildning inom de rättsliga instanserna, liksom ömsesidig förståelse för andra medlemsstaters rättssystem, samt göra det lättare att lösa gränsöverskridande tvister och problem, och parlamentet anser därför att deras insatser måste underlättas och få tillräckliga anslag. Detta måste leda till en fullt finansierad plan för europeisk rättslig utbildning, vilken utarbetas i samarbete med ovan nämnda rättsliga nätverk och undviker onödig överlappning av program och strukturer samt leder till inrättandet av en europeisk domstolsakademi bestående av Europeiska nätverket för rättslig utbildning och Europeiska rättsakademin.

| 14. | Europaparlamentet anser att nationella domare och unionsdomare bör ges möjlighet att uttala sig om de rent tekniska aspekterna av de föreslagna åtgärderna, särskilt i samband med utarbetandet av EU-bestämmelser på framför allt det civil- och familjerättsliga området, för att säkra att framtida lagar kan genomföras och tillämpas så effektivt som möjligt av de nationella domarna. Enligt parlamentet skulle detta även kunna bidra till att skapa ytterligare kontakter mellan domare och därmed nya kommunikationskanaler. Parlamentet välkomnar dessutom synpunkter från nationella domstolar under lagstiftningsförfaranden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att nationella domare och unionsdomare bör ges möjlighet att uttala sig om de rent tekniska aspekterna av de föreslagna åtgärderna, särskilt i samband med utarbetandet av EU-bestämmelser på framför allt det civil- och familjerättsliga området, för att säkra att framtida lagar kan genomföras och tillämpas så effektivt som möjligt av de nationella domarna. Enligt parlamentet skulle detta även kunna bidra till att skapa ytterligare kontakter mellan domare och därmed nya kommunikationskanaler. Parlamentet välkomnar dessutom synpunkter från nationella domstolar under lagstiftningsförfaranden.

| 15. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör prioritera frågan hur man bäst kommer till rätta med de problem som orsakas av processrättsliga skillnader i medlemsstaterna (till exempel vad gäller preskriptionstider och domstolarnas behandling av utländsk lagstiftning). Parlamentet föreslår, med tanke på hur viktig denna aspekt är, att fristen för kommissionens rapport om hur det nuvarande EU-systemet fungerar när det gäller gränsöverskridande civilprocessrätt tidigareläggs från 2013 till utgången av 2011. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att svara på dess resolution av den 1 februari 2007 (3) genom att omgående lägga fram ett förslag om en gemensam preskriptionstid för gränsöverskridande konflikter som rör personskador och dödsolyckor. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör prioritera frågan hur man bäst kommer till rätta med de problem som orsakas av processrättsliga skillnader i medlemsstaterna (till exempel vad gäller preskriptionstider och domstolarnas behandling av utländsk lagstiftning). Parlamentet föreslår, med tanke på hur viktig denna aspekt är, att fristen för kommissionens rapport om hur det nuvarande EU-systemet fungerar när det gäller gränsöverskridande civilprocessrätt tidigareläggs från 2013 till utgången av 2011. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att svara på dess resolution av den 1 februari 2007 (3) genom att omgående lägga fram ett förslag om en gemensam preskriptionstid för gränsöverskridande konflikter som rör personskador och dödsolyckor.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar grönboken av den 1 juli 2010 om politiska alternativ för främjande av en europeisk avtalsrätt för konsumenter och företag och stöder kommissionens ambitiösa initiativ till en europeisk avtalsrättsakt som kan tillämpas frivilligt av avtalsparterna(KOM(2010)0348). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar grönboken av den 1 juli 2010 om politiska alternativ för främjande av en europeisk avtalsrätt för konsumenter och företag och stöder kommissionens ambitiösa initiativ till en europeisk avtalsrättsakt som kan tillämpas frivilligt av avtalsparterna(KOM(2010)0348).

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av gränsöverskridande rättsliga prövningar när det gäller att lösa fall av bedrägerier och vilseledande affärsmetoder som har sitt ursprung i en medlemsstat och drabbar enskilda medborgare, icke-statliga organisationer och små och medelstora företag i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar vikten av gränsöverskridande rättsliga prövningar när det gäller att lösa fall av bedrägerier och vilseledande affärsmetoder som har sitt ursprung i en medlemsstat och drabbar enskilda medborgare, icke-statliga organisationer och små och medelstora företag i andra medlemsstater.

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar sin resolution av den 10 mars 2009 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (4) och uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas domstolar för att ta upp bevis och göra rådets förordning (EG) nr 1206/2001 mer effektiv, särskilt genom att se till att domstolar och yrkesutövare i högre grad är medvetna om den och att de främjar en utbredd användning av informationsteknologi och videokonferenser. Parlamentet anser att det bör finnas ett säkert system för att skicka och ta emot e-brev och att dessa frågor bör tas upp inom ramen för den europeiska strategin för e-juridik. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmärksammar sin resolution av den 10 mars 2009 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (4) och uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas domstolar för att ta upp bevis och göra rådets förordning (EG) nr 1206/2001 mer effektiv, särskilt genom att se till att domstolar och yrkesutövare i högre grad är medvetna om den och att de främjar en utbredd användning av informationsteknologi och videokonferenser. Parlamentet anser att det bör finnas ett säkert system för att skicka och ta emot e-brev och att dessa frågor bör tas upp inom ramen för den europeiska strategin för e-juridik.

| 19. | Europaparlamentet gläder sig över att ett förslag till förordning om effektivare verkställighet av domstolsavgöranden i EU angående insyn i gäldenärens tillgångar och en liknande förordning om kvarstad på bankmedel omnämns i handlingsplanen. Parlamentet understryker dock den kompletterande karaktären hos de båda förslagen, vilka bör läggas fram så snart som möjligt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet gläder sig över att ett förslag till förordning om effektivare verkställighet av domstolsavgöranden i EU angående insyn i gäldenärens tillgångar och en liknande förordning om kvarstad på bankmedel omnämns i handlingsplanen. Parlamentet understryker dock den kompletterande karaktären hos de båda förslagen, vilka bör läggas fram så snart som möjligt.

| 20. | Europaparlamentet anser att sådana initiativ blir allt viktigare med tanke på konjunkturnedgången. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att sådana initiativ blir allt viktigare med tanke på konjunkturnedgången.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål arbeta vidare med dessa initiativ och att fokusera på möjligheten att inrätta en självständig europeisk mekanism för insyn i och/eller frysning av tillgångar i gränsöverskridande fall. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål arbeta vidare med dessa initiativ och att fokusera på möjligheten att inrätta en självständig europeisk mekanism för insyn i och/eller frysning av tillgångar i gränsöverskridande fall.

| 22. | Europaparlamentet understryker att detta område får betydande finansiella och ryktesmässiga konsekvenser, och uppmuntrar därför till en preventiv användning av alternativa tvistelösningsförfaranden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att detta område får betydande finansiella och ryktesmässiga konsekvenser, och uppmuntrar därför till en preventiv användning av alternativa tvistelösningsförfaranden.

| 23. | Europaparlamentet anser att konsolideringen av lagstiftningen, genom de medel som fastställs i detta betänkande, med säkerhet bör leda till en utveckling och förstärkning av de ekonomiska och yrkesmässiga förbindelserna och därmed bidra till arbetet med att skapa en verklig inre marknad. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att konsolideringen av lagstiftningen, genom de medel som fastställs i detta betänkande, med säkerhet bör leda till en utveckling och förstärkning av de ekonomiska och yrkesmässiga förbindelserna och därmed bidra till arbetet med att skapa en verklig inre marknad.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU-lagstiftningen (när det gäller dess förfaranderelaterade aspekter) tillämpas på ett mer enhetligt sätt. Tonvikten bör ligga på de standardiserade regler och administrativa förfaranden som bör tillämpas på de områden där unionen har behörighet, såsom skatter, tullar, handel och konsumentskydd, inom de gränser som fastställs av EU:s fördrag, och syftet bör vara att skapa en välfungerande inre marknad och konkurrensfrihet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU-lagstiftningen (när det gäller dess förfaranderelaterade aspekter) tillämpas på ett mer enhetligt sätt. Tonvikten bör ligga på de standardiserade regler och administrativa förfaranden som bör tillämpas på de områden där unionen har behörighet, såsom skatter, tullar, handel och konsumentskydd, inom de gränser som fastställs av EU:s fördrag, och syftet bör vara att skapa en välfungerande inre marknad och konkurrensfrihet.

| 25. | Europaparlamentet betonar att Stockholmsprogrammet syftar till att skapa ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa som garanterar medborgarna grundläggande rättigheter, inklusive rätt till fri företagsamhet, för att företagarandan inom de olika sektorerna av ekonomin ska kunna utvecklas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att Stockholmsprogrammet syftar till att skapa ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa som garanterar medborgarna grundläggande rättigheter, inklusive rätt till fri företagsamhet, för att företagarandan inom de olika sektorerna av ekonomin ska kunna utvecklas.

| 26. | Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till kommissionens målsättning att anta lagstiftning som medför minskade affärs- och transaktionskostnader, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till kommissionens målsättning att anta lagstiftning som medför minskade affärs- och transaktionskostnader, särskilt för små och medelstora företag.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar gemensamma initiativ från kommissionen och medlemsstaterna som syftar till att stödja små och medelstora företag med gränsöverskridande verksamhet i EU genom att skära ner på byråkratin för att kraftigt minska de administrativa, finansiella och regelmässiga bördorna. Parlamentet välkomnar den kommande översynen av direktivet om sena betalningar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar gemensamma initiativ från kommissionen och medlemsstaterna som syftar till att stödja små och medelstora företag med gränsöverskridande verksamhet i EU genom att skära ner på byråkratin för att kraftigt minska de administrativa, finansiella och regelmässiga bördorna. Parlamentet välkomnar den kommande översynen av direktivet om sena betalningar.

| 28. | Europaparlamentet understryker att en väl fungerande inre marknad är ett stöd för det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa och bidrar till att stärka den europeiska sociala marknadsekonomiska modellen. Parlamentet anser även att inrättandet av ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa kommer att stärka den inre marknaden och i synnerhet konsumentskyddet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att en väl fungerande inre marknad är ett stöd för det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa och bidrar till att stärka den europeiska sociala marknadsekonomiska modellen. Parlamentet anser även att inrättandet av ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa kommer att stärka den inre marknaden och i synnerhet konsumentskyddet.

| 29. | Europaparlamentet betonar att det i artikel 12 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt – vilken är en allmänt tillämplig bestämmelse – anges att konsumentskyddet ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs. Parlamentet betonar vikten av det föreslagna nya direktivet om konsumenters rättigheter samt av den kommande moderniseringen av direktivet om paketresor, direktivet om otillbörliga affärsmetoder och direktivet om vilseledande och jämförande reklam. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att det i artikel 12 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt – vilken är en allmänt tillämplig bestämmelse – anges att konsumentskyddet ska beaktas när unionens övriga politik och verksamhet utformas och genomförs. Parlamentet betonar vikten av det föreslagna nya direktivet om konsumenters rättigheter samt av den kommande moderniseringen av direktivet om paketresor, direktivet om otillbörliga affärsmetoder och direktivet om vilseledande och jämförande reklam.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av lagstiftning och andra åtgärder se till att undanröja alla hinder för e-handelns utveckling, vilka senast angavs i 2010 års digitala agenda. Parlamentet efterlyser en snabb lösning på de gränsöverskridande handelsproblemen i samband med konsumentköp på Internet, särskilt när det gäller betalningar och gränsöverskridande leveranser. Det är viktigt att öka konsumenternas och företagens förtroende för den gränsöverskridande e-handeln, bland annat genom en intensifiering av kampen mot it-brottslighet och förfalskningar. Parlamentet efterlyser en EU-stadga för konsumenters rättigheter på området för Internettjänster och e-handel. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av lagstiftning och andra åtgärder se till att undanröja alla hinder för e-handelns utveckling, vilka senast angavs i 2010 års digitala agenda. Parlamentet efterlyser en snabb lösning på de gränsöverskridande handelsproblemen i samband med konsumentköp på Internet, särskilt när det gäller betalningar och gränsöverskridande leveranser. Det är viktigt att öka konsumenternas och företagens förtroende för den gränsöverskridande e-handeln, bland annat genom en intensifiering av kampen mot it-brottslighet och förfalskningar. Parlamentet efterlyser en EU-stadga för konsumenters rättigheter på området för Internettjänster och e-handel.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att se till att parlamentet omgående och till fullo informeras om hur Acta-förhandlingarna framskrider, under alla steg i förhandlingarna, i syfte att respektera Lissabonfördragets anda och bokstav, och upprepar sin begäran om ytterligare försäkringar om att Acta-avtalet inte kommer att ändra på EU:s regelverk om efterlevnaden av skyddet för immateriella rättigheter och om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära samarbeta med tredjeländer som inte är parter i Acta-förhandlingarna, särskilt tillväxtekonomier. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att se till att parlamentet omgående och till fullo informeras om hur Acta-förhandlingarna framskrider, under alla steg i förhandlingarna, i syfte att respektera Lissabonfördragets anda och bokstav, och upprepar sin begäran om ytterligare försäkringar om att Acta-avtalet inte kommer att ändra på EU:s regelverk om efterlevnaden av skyddet för immateriella rättigheter och om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära samarbeta med tredjeländer som inte är parter i Acta-förhandlingarna, särskilt tillväxtekonomier.

| 32. | Europaparlamentet uppmärksammar de problem som är förknippade med den rättsliga osäkerheten vid import från och export till länder utanför EU, och frågan om vilken jurisdiktion som är behörig att avgöra en viss tvist. Parlamentet konstaterar att samtidigt som det faktiskt existerar internationella privaträttsliga principer, så föranleder tillämpningen av dessa principer många problem som i första hand drabbar konsumenter och småföretag, vilka ofta inte känner till sina egna rättigheter. Parlamentet understryker dessutom de nya rättsliga utmaningar som följer av globaliseringen och ökningen av antalet transaktioner via Internet. Parlamentet betonar att en samstämd strategi måste antas på internationell nivå för att man ska kunna undvika att konsumenter och småföretag bestraffas för denna situation. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmärksammar de problem som är förknippade med den rättsliga osäkerheten vid import från och export till länder utanför EU, och frågan om vilken jurisdiktion som är behörig att avgöra en viss tvist. Parlamentet konstaterar att samtidigt som det faktiskt existerar internationella privaträttsliga principer, så föranleder tillämpningen av dessa principer många problem som i första hand drabbar konsumenter och småföretag, vilka ofta inte känner till sina egna rättigheter. Parlamentet understryker dessutom de nya rättsliga utmaningar som följer av globaliseringen och ökningen av antalet transaktioner via Internet. Parlamentet betonar att en samstämd strategi måste antas på internationell nivå för att man ska kunna undvika att konsumenter och småföretag bestraffas för denna situation.

| 33. | Med tanke på bolagsrätten och att den påverkas av internationell privaträtt uppmärksammar Europaparlamentet kommissionen på sina resolutioner av den 10 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande förflyttningar av bolagssäten (2008/2196(INI)), av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten och av den 25 oktober 2007 om europeiska privata aktiebolag och det fjortonde bolagsrättsdirektivet om flyttning av ett bolags säte samt på EU-domstolens domar i målen Daily Mail and General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems och Cartesio. |
| --- | --- |

33.

Med tanke på bolagsrätten och att den påverkas av internationell privaträtt uppmärksammar Europaparlamentet kommissionen på sina resolutioner av den 10 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om gränsöverskridande förflyttningar av bolagssäten (2008/2196(INI)), av den 4 juli 2006 om den senaste utvecklingen av och framtidsutsikterna för bolagsrätten och av den 25 oktober 2007 om europeiska privata aktiebolag och det fjortonde bolagsrättsdirektivet om flyttning av ett bolags säte samt på EU-domstolens domar i målen Daily Mail and General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems och Cartesio.

| 34. | Europaparlamentet noterar domen i målet Cartesio, där det anges att frågan huruvida artikel 49 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämplig på ett bolag som åberopar den grundläggande friheten i denna artikel – i avsaknad av en enhetlig definition i unionslagstiftningen av de bolag som kan omfattas av etableringsrätten i kraft av en enda anknytningsfaktor, som avgör vilken nationell rättsordning som ska tillämpas på ett bolag – utgör en prejudicialfråga som på unionslagstiftningens nuvarande stadium endast kan lösas i tillämplig nationell rätt. Parlamentet noterar vidare att den utveckling av bolagsrätten som förutses i fördraget via lagstiftning och konventioner ännu inte har rört skillnaderna mellan de nationella lagstiftningarna, och nämnda skillnader kvarstår således alltjämt. Detta visar på en lucka i unionslagstiftningen, och parlamentet kräver därför återigen att denna lucka fylls. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar domen i målet Cartesio, där det anges att frågan huruvida artikel 49 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämplig på ett bolag som åberopar den grundläggande friheten i denna artikel – i avsaknad av en enhetlig definition i unionslagstiftningen av de bolag som kan omfattas av etableringsrätten i kraft av en enda anknytningsfaktor, som avgör vilken nationell rättsordning som ska tillämpas på ett bolag – utgör en prejudicialfråga som på unionslagstiftningens nuvarande stadium endast kan lösas i tillämplig nationell rätt. Parlamentet noterar vidare att den utveckling av bolagsrätten som förutses i fördraget via lagstiftning och konventioner ännu inte har rört skillnaderna mellan de nationella lagstiftningarna, och nämnda skillnader kvarstår således alltjämt. Detta visar på en lucka i unionslagstiftningen, och parlamentet kräver därför återigen att denna lucka fylls.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid Haagkonferensen göra sitt yttersta för att återuppliva projektet för en internationell konvention om domar. Parlamentet anser att kommissionen skulle kunna påbörja detta arbete genom omfattande samråd – som parlamentet ska informeras om och involveras i – om huruvida bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 44/2001 (5) bör få ömsesidig verkan i syfte att uppmuntra andra länder, särskilt Förenta staterna, att återuppta förhandlingarna. Parlamentet anser vidare att det är för tidigt och oklokt att överväga att ge bestämmelserna i den förordningen ömsesidig verkan innan det står klart att försöken att återuppta förhandlingarna i Haag har misslyckats och innan de samråd och studier som har genomförts visar att ett sådant utspel skulle vara till fördel för personer, företag och yrkesutövare i EU. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid Haagkonferensen göra sitt yttersta för att återuppliva projektet för en internationell konvention om domar. Parlamentet anser att kommissionen skulle kunna påbörja detta arbete genom omfattande samråd – som parlamentet ska informeras om och involveras i – om huruvida bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 44/2001 (5) bör få ömsesidig verkan i syfte att uppmuntra andra länder, särskilt Förenta staterna, att återuppta förhandlingarna. Parlamentet anser vidare att det är för tidigt och oklokt att överväga att ge bestämmelserna i den förordningen ömsesidig verkan innan det står klart att försöken att återuppta förhandlingarna i Haag har misslyckats och innan de samråd och studier som har genomförts visar att ett sådant utspel skulle vara till fördel för personer, företag och yrkesutövare i EU.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för rättsliga frågor, frihet och säkerhet att se till att parlamentet i framtiden i ännu högre grad engageras i kommissionens och rådets arbete vid Haagkonferensen genom parlamentets observatör och genom regelbundna redogörelser inför parlamentets behöriga utskott. I detta sammanhang påminns kommissionen om de institutionella åtaganden som kommissionsledamot Franco Frattini gjorde inför parlamentet i september 2006 om att kommissionen skulle samarbeta fullt ut med parlamentet i sitt arbete med Haagkonferensen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för rättsliga frågor, frihet och säkerhet att se till att parlamentet i framtiden i ännu högre grad engageras i kommissionens och rådets arbete vid Haagkonferensen genom parlamentets observatör och genom regelbundna redogörelser inför parlamentets behöriga utskott. I detta sammanhang påminns kommissionen om de institutionella åtaganden som kommissionsledamot Franco Frattini gjorde inför parlamentet i september 2006 om att kommissionen skulle samarbeta fullt ut med parlamentet i sitt arbete med Haagkonferensen.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att till fullo åta sig sin roll i Haagkonferensens arbete. Parlamentet uppmanar dessutom med eftertryck kommissionen att vidta åtgärder för att se till att EU ratificerar Haagkonventionen av den 19 oktober 1996 om skydd för barn. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att till fullo åta sig sin roll i Haagkonferensens arbete. Parlamentet uppmanar dessutom med eftertryck kommissionen att vidta åtgärder för att se till att EU ratificerar Haagkonventionen av den 19 oktober 1996 om skydd för barn.

| 38. | Europaparlamentet är fast beslutet att inrätta ett interparlamentariskt forum om Haagkonferensens arbete. Parlamentet anser till exempel att Haagkonferensens främjande av partsautonomi i avtalsförhållanden världen över har så allvarliga följder i fråga om kringgående av tvingande rätt att det är berättigat att diskutera och fundera över detta i demokratiska forum världen över. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet är fast beslutet att inrätta ett interparlamentariskt forum om Haagkonferensens arbete. Parlamentet anser till exempel att Haagkonferensens främjande av partsautonomi i avtalsförhållanden världen över har så allvarliga följder i fråga om kringgående av tvingande rätt att det är berättigat att diskutera och fundera över detta i demokratiska forum världen över.

| 39. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har inrättat en arbetsgrupp om skiljedom, och avråder kommissionen från att anta lagstiftningsinitiativ på detta område utan öppna samråd och utan att fullt ut engagera parlamentet. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att säkerställa att en företrädare för det behöriga parlamentsutskottet inbjuds att delta i alla sådana arbetsgrupper och att beakta att parlamentet, utan att detta påverkar kommissionens initiativrätt, bör ha rätt att utse en eller flera företrädare till sådana arbetsgrupper för att se till att dessa verkligen är representativa. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar att kommissionen har inrättat en arbetsgrupp om skiljedom, och avråder kommissionen från att anta lagstiftningsinitiativ på detta område utan öppna samråd och utan att fullt ut engagera parlamentet. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att säkerställa att en företrädare för det behöriga parlamentsutskottet inbjuds att delta i alla sådana arbetsgrupper och att beakta att parlamentet, utan att detta påverkar kommissionens initiativrätt, bör ha rätt att utse en eller flera företrädare till sådana arbetsgrupper för att se till att dessa verkligen är representativa.

| 40. | Europaparlamentet framhåller behovet av att garantera ömsesidigt erkännande av officiella handlingar från nationella förvaltningar. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att ge medborgarna möjlighet att utnyttja sin rätt till fri rörlighet och ger sitt fulla stöd till planerna för ömsesidigt erkännande av civilståndshandlingars verkan. Parlamentet efterfrågar ytterligare insatser för att minska hindren för personer som utövar sin rätt till fri rörlighet, särskilt när det gäller tillgången till sociala förmåner som de är berättigade till och deras rätt att rösta i kommunala val. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhåller behovet av att garantera ömsesidigt erkännande av officiella handlingar från nationella förvaltningar. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att ge medborgarna möjlighet att utnyttja sin rätt till fri rörlighet och ger sitt fulla stöd till planerna för ömsesidigt erkännande av civilståndshandlingars verkan. Parlamentet efterfrågar ytterligare insatser för att minska hindren för personer som utövar sin rätt till fri rörlighet, särskilt när det gäller tillgången till sociala förmåner som de är berättigade till och deras rätt att rösta i kommunala val.

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0242.

(3)  EUT C 250 E, 25.10.2007, s. 99.

(4)  EUT C 87 E, 1.4.2010, s. 21.

(5)  Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EGT L 12, 16.1.2001, s. 1).

---

Onsdagen den 24 november 2010

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/27

---

Onsdagen den 24 november 2010Handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta-avtalet)

P7_TA(2010)0432

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2010 om handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning (Acta-avtalet)

2012/C 99 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om insynen och läget i Acta-förhandlingarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2010 om insynen och läget i Acta-förhandlingarna,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 20 oktober 2010 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 20 oktober 2010 om översynen av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen,

| — | med beaktande av plenarsammanträdesdebatten den 20 oktober 2010 om handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av plenarsammanträdesdebatten den 20 oktober 2010 om handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning,

| — | med beaktande av utkastet till handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning av den 2 oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning av den 2 oktober 2010,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut om klagomål 90/2009/(JD)OV angående tillgång till Acta-dokument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut om klagomål 90/2009/(JD)OV angående tillgång till Acta-dokument,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1383/2003,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet om ”Bättre lagstiftning” mellan parlamentet, rådet och kommissionen (2003/C 321/01), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet om ”Bättre lagstiftning” mellan parlamentet, rådet och kommissionen (2003/C 321/01),

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kampen mot varumärkesförfalskningar är en central fråga i EU:s politiska strategi för att garantera rättvisa, samma konkurrensvillkor för våra producenter, bibehållandet av sysselsättning för medborgarna och respekt för rättstaten. |
| --- | --- |

A.

Kampen mot varumärkesförfalskningar är en central fråga i EU:s politiska strategi för att garantera rättvisa, samma konkurrensvillkor för våra producenter, bibehållandet av sysselsättning för medborgarna och respekt för rättstaten.

| B. | Kampen mot varumärkesförfalskningar – vilka är ett världsomspännande fenomen – kräver ett mer omfattande internationellt samarbete mellan världens ledande aktörer för att bli mer effektiv. |
| --- | --- |

B.

Kampen mot varumärkesförfalskningar – vilka är ett världsomspännande fenomen – kräver ett mer omfattande internationellt samarbete mellan världens ledande aktörer för att bli mer effektiv.

| C. | Trots flera försök att nå en multilateral syn på denna fråga – vilket fortfarande är huvudmålet för EU-strategin – har denna inte kunnat uppnås på grund av motviljan och motståndet från andra globala aktörers sida, och därför verkar ett plurilateralt avtal vara det bästa sättet att ta itu med dessa specifika problem på internationell nivå. |
| --- | --- |

C.

Trots flera försök att nå en multilateral syn på denna fråga – vilket fortfarande är huvudmålet för EU-strategin – har denna inte kunnat uppnås på grund av motviljan och motståndet från andra globala aktörers sida, och därför verkar ett plurilateralt avtal vara det bästa sättet att ta itu med dessa specifika problem på internationell nivå.

| D. | Såsom kommissionen flera gånger påpekat behandlar handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning bara tillämpningsåtgärder och innehåller inte bestämmelser som ändrar EU:s eller andra Acta-parters grundläggande lagstiftning om immaterialrätt, utan upprättar snarare för första gången en allomfattande internationell ram för att bistå parterna i deras ansträngningar att effektivt bekämpa överträdelserna mot immaterialrätten, och avtalet medför därför inte någon förändring av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

D.

Såsom kommissionen flera gånger påpekat behandlar handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning bara tillämpningsåtgärder och innehåller inte bestämmelser som ändrar EU:s eller andra Acta-parters grundläggande lagstiftning om immaterialrätt, utan upprättar snarare för första gången en allomfattande internationell ram för att bistå parterna i deras ansträngningar att effektivt bekämpa överträdelserna mot immaterialrätten, och avtalet medför därför inte någon förändring av EU:s regelverk.

| E. | Acta-avtalet går inom många områden, exempelvis när det gäller bestämmelser för den digitala sektorn och tillämpningsområdet för obligatoriska gränsåtgärder, längre än Trips-avtalet och ger därför ett bättre skydd åt rättighetsinnehavare. |
| --- | --- |

E.

Acta-avtalet går inom många områden, exempelvis när det gäller bestämmelser för den digitala sektorn och tillämpningsområdet för obligatoriska gränsåtgärder, längre än Trips-avtalet och ger därför ett bättre skydd åt rättighetsinnehavare.

| F. | Efter ihärdiga påpekanden från Europaparlamentet har insynen i Acta-förhandlingarna avsevärt förbättrats, och sedan förhandlingsrundan i Nya Zeeland har Europaparlamentet till fullo informerats om förhandlingsgången. Parlamentet fick ta del av den framförhandlade texten en vecka efter att den sista rundan i Japan slutförts. |
| --- | --- |

F.

Efter ihärdiga påpekanden från Europaparlamentet har insynen i Acta-förhandlingarna avsevärt förbättrats, och sedan förhandlingsrundan i Nya Zeeland har Europaparlamentet till fullo informerats om förhandlingsgången. Parlamentet fick ta del av den framförhandlade texten en vecka efter att den sista rundan i Japan slutförts.

| G. | Den framförhandlade texten återspeglar de huvudsakliga synpunkter som Europaparlamentet framfört under de senaste månaderna, exempelvis respekten för grundläggande rättigheter, integritets- och uppgiftsskydd, respekten för den viktiga roll som ett fritt Internet kan spela, vikten av att skydda tjänsteleverantörernas roll och behovet av att säkra tillgången till läkemedel – en referens till Doha-förklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa, som antogs den 14 november 2001, har införts i avtalets ingress. |
| --- | --- |

G.

Den framförhandlade texten återspeglar de huvudsakliga synpunkter som Europaparlamentet framfört under de senaste månaderna, exempelvis respekten för grundläggande rättigheter, integritets- och uppgiftsskydd, respekten för den viktiga roll som ett fritt Internet kan spela, vikten av att skydda tjänsteleverantörernas roll och behovet av att säkra tillgången till läkemedel – en referens till Doha-förklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa, som antogs den 14 november 2001, har införts i avtalets ingress.

| H. | Kommissionen har upprepade gånger försäkrat vikten av att tillämpa skyddet av geografiska beteckningar. Avtalsparterna har kommit överens om att Acta-avtalet ska föreskriva skydd av geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen har upprepade gånger försäkrat vikten av att tillämpa skyddet av geografiska beteckningar. Avtalsparterna har kommit överens om att Acta-avtalet ska föreskriva skydd av geografiska beteckningar.

| I. | Kommissionen, såsom fördragens väktare, är skyldig att hävda EU:s regelverk under förhandlingar om internationella avtal som påverkar lagstiftningen i EU och kommissionen har åtagit sig att lämna omedelbar och fullständig information till parlamentet under varje skede av förhandlingar om internationella avtal. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen, såsom fördragens väktare, är skyldig att hävda EU:s regelverk under förhandlingar om internationella avtal som påverkar lagstiftningen i EU och kommissionen har åtagit sig att lämna omedelbar och fullständig information till parlamentet under varje skede av förhandlingar om internationella avtal.

| J. | Det är av största vikt att utarbetandet av åtgärder för tillämpning av immaterialrätten inte hämmar innovation eller konkurrens, undergräver immaterialrättsliga restriktioner och personuppgiftsskydd, begränsar det fria informationsflödet eller lägger otillbörliga bördor på den lagliga handeln. |
| --- | --- |

J.

Det är av största vikt att utarbetandet av åtgärder för tillämpning av immaterialrätten inte hämmar innovation eller konkurrens, undergräver immaterialrättsliga restriktioner och personuppgiftsskydd, begränsar det fria informationsflödet eller lägger otillbörliga bördor på den lagliga handeln.

| K. | Varje Acta-avtal som ingås av EU måste vara fullständigt förenligt med EU:s regelverk, särskilt när det gäller rättsliga skyldigheter avseende integritets- och uppgiftsskydd, bland annat enligt vad som föreskrivs i direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG samt i rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och EU-domstolen. |
| --- | --- |

K.

Varje Acta-avtal som ingås av EU måste vara fullständigt förenligt med EU:s regelverk, särskilt när det gäller rättsliga skyldigheter avseende integritets- och uppgiftsskydd, bland annat enligt vad som föreskrivs i direktiven 95/46/EG och 2002/58/EG samt i rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och EU-domstolen.

| L. | Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande i december 2009 måste Europaparlamentet ge sitt godkännande till innehållet i Acta-avtalet innan det kan träda i kraft inom EU. |
| --- | --- |

L.

Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande i december 2009 måste Europaparlamentet ge sitt godkännande till innehållet i Acta-avtalet innan det kan träda i kraft inom EU.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att utkastet till handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning offentliggjordes den 2 oktober 2010 efter Tokyorundan och förväntar sig att kommissionen kommer att offentliggöra det slutgiltiga Acta-avtalet för parlamentet och allmänheten efter de tekniska förhandlingarna i Sydney den 30 november till den 3 december 2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att utkastet till handelsavtal om åtgärder mot varumärkesförfalskning offentliggjordes den 2 oktober 2010 efter Tokyorundan och förväntar sig att kommissionen kommer att offentliggöra det slutgiltiga Acta-avtalet för parlamentet och allmänheten efter de tekniska förhandlingarna i Sydney den 30 november till den 3 december 2010.

| 2. | Europaparlamentet upprepar att kampen mot varumärkesförfalskning är en prioritet i den interna och internationella politiska strategin och att internationellt samarbete är nyckeln till detta mål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar att kampen mot varumärkesförfalskning är en prioritet i den interna och internationella politiska strategin och att internationellt samarbete är nyckeln till detta mål.

| 3. | Europaparlamentet är fullständigt medvetet om att det framförhandlade avtalet inte kommer att lösa det komplexa och flerdimensionella problemet med varumärkesförfalskning. Det är dock ett steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är fullständigt medvetet om att det framförhandlade avtalet inte kommer att lösa det komplexa och flerdimensionella problemet med varumärkesförfalskning. Det är dock ett steg i rätt riktning.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens upprepade uttalanden om att Acta-bestämmelserna – särskilt de om förfarandena för tillämpning av upphovsrätt på det digitala området – till fullo ligger i linje med EU:s regelverk, och att varken kroppsvisitationer eller det så kallade ”'three strikes-förfarandet” kommer att införas genom detta avtal. En part som undertecknat Acta-avtalet, och särskilt EU, har inte rätt att införa ”three strikes-system” eller liknande genom avtalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens upprepade uttalanden om att Acta-bestämmelserna – särskilt de om förfarandena för tillämpning av upphovsrätt på det digitala området – till fullo ligger i linje med EU:s regelverk, och att varken kroppsvisitationer eller det så kallade ”'three strikes-förfarandet” kommer att införas genom detta avtal. En part som undertecknat Acta-avtalet, och särskilt EU, har inte rätt att införa ”three strikes-system” eller liknande genom avtalet.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att det i den allmänt hållna förslagstexten av den 2 oktober 2010 i ingressen bekräftas att syftet med Acta-avtalet är att tillhandahålla effektiva och lämpliga medel för tillämpningen av immaterialrätten, som kompletterar Trips-avtalet och att som tar hänsyn till skillnaderna i Acta-parternas respektive rättssystem och rättspraxis. Parlamentet betonar att principerna i Doha-förklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa, som antogs den 14 november 2001 av WTO vid den fjärde WTO-ministerkonferensen i Doha, Qatar, lägger en grund för den allmänt hållna texten i utkastet till Acta-avtal av den 2 oktober 2010, och att tillämpningen av Acta-avtalet därför bör vara förenlig med dessa principer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att det i den allmänt hållna förslagstexten av den 2 oktober 2010 i ingressen bekräftas att syftet med Acta-avtalet är att tillhandahålla effektiva och lämpliga medel för tillämpningen av immaterialrätten, som kompletterar Trips-avtalet och att som tar hänsyn till skillnaderna i Acta-parternas respektive rättssystem och rättspraxis. Parlamentet betonar att principerna i Doha-förklaringen om Trips-avtalet och folkhälsa, som antogs den 14 november 2001 av WTO vid den fjärde WTO-ministerkonferensen i Doha, Qatar, lägger en grund för den allmänt hållna texten i utkastet till Acta-avtal av den 2 oktober 2010, och att tillämpningen av Acta-avtalet därför bör vara förenlig med dessa principer.

| 6. | Europaparlamentet betonar att Acta inte kommer att ändra EU:s regelverk när det gäller tillämpningen av immaterialrätten, eftersom EU:s lagstiftning redan är betydligt mer långtgående än gällande internationella standarder, och att avtalet därför utgör en möjlighet att dela med sig av bästa praxis och riktlinjer på detta område. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att Acta inte kommer att ändra EU:s regelverk när det gäller tillämpningen av immaterialrätten, eftersom EU:s lagstiftning redan är betydligt mer långtgående än gällande internationella standarder, och att avtalet därför utgör en möjlighet att dela med sig av bästa praxis och riktlinjer på detta område.

| 7. | Europaparlamentet anser att Acta-avtalet är ett verktyg för att förbättra de befintliga standardernas effektivitet, vilket kommer att vara till nytta för EU-exporten och skydda rättighetsinnehavarna när de verkar på en global marknad och ofta drabbas av systematiska och vittomfattande kränkningar av sina upphovsrättigheter, varumärken, patent, mönster och modeller samt geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att Acta-avtalet är ett verktyg för att förbättra de befintliga standardernas effektivitet, vilket kommer att vara till nytta för EU-exporten och skydda rättighetsinnehavarna när de verkar på en global marknad och ofta drabbas av systematiska och vittomfattande kränkningar av sina upphovsrättigheter, varumärken, patent, mönster och modeller samt geografiska beteckningar.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av att, för EU-företag och för sysselsättningen inom EU, skydda de geografiska beteckningarna. Parlamentet ger sitt erkännande till kommissionens arbete att inkludera skyddet av geografiska beteckningar inom Acta-avtalets räckvidd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar vikten av att, för EU-företag och för sysselsättningen inom EU, skydda de geografiska beteckningarna. Parlamentet ger sitt erkännande till kommissionens arbete att inkludera skyddet av geografiska beteckningar inom Acta-avtalets räckvidd.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att avtalet inte innehåller någon definition av ”förfalskade geografiska beteckningar” i artikel 1.X, eftersom detta utelämnande kan skapa förvirring eller åtminstone göra det svårare för förvaltningsmyndigheterna och de rättsliga myndigheterna att tolka och tillämpa Acta-avtalet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att avtalet inte innehåller någon definition av ”förfalskade geografiska beteckningar” i artikel 1.X, eftersom detta utelämnande kan skapa förvirring eller åtminstone göra det svårare för förvaltningsmyndigheterna och de rättsliga myndigheterna att tolka och tillämpa Acta-avtalet.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar införandet av ordet ”får” i artikel 2.14.3 (”Varje part får föreskriva straffrättsliga förfaranden och påföljder ...”). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar införandet av ordet ”får” i artikel 2.14.3 (”Varje part får föreskriva straffrättsliga förfaranden och påföljder ...”).

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att parterna, på EU:s enträgna begäran, enades om att kriminaliseringen av ”videoupptagningar” skulle vara helt frivillig (artiklarna 2.14.3 och 2.15). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att parterna, på EU:s enträgna begäran, enades om att kriminaliseringen av ”videoupptagningar” skulle vara helt frivillig (artiklarna 2.14.3 och 2.15).

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att Acta-medlemsskapet inte är exklusivt och att ytterligare utvecklingsländer och nya framväxande ekonomier kan ansluta sig så att skyddet av immaterialrätten kan spridas och att kampen mot varumärkesförfalskning kan förstärkas runt om i världen. Parlamentet anser att Acta-avtalet i framtiden potentiellt skulle kunna nå en multilateral nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att Acta-medlemsskapet inte är exklusivt och att ytterligare utvecklingsländer och nya framväxande ekonomier kan ansluta sig så att skyddet av immaterialrätten kan spridas och att kampen mot varumärkesförfalskning kan förstärkas runt om i världen. Parlamentet anser att Acta-avtalet i framtiden potentiellt skulle kunna nå en multilateral nivå.

| 13. | Europaparlamentet betonar att varje beslut som fattas av kommissionen som part i Acta-kommittén måste hålla sig inom EU-regelverkets tillämpningsområde och att det inte ensidigt får ändra Acta-avtalets innehåll. Därför kommer varje förändring av Acta-avtalet att behöva antas av parlamentet och rådet i enlighet med artiklarna 207 och 218 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att varje beslut som fattas av kommissionen som part i Acta-kommittén måste hålla sig inom EU-regelverkets tillämpningsområde och att det inte ensidigt får ändra Acta-avtalets innehåll. Därför kommer varje förändring av Acta-avtalet att behöva antas av parlamentet och rådet i enlighet med artiklarna 207 och 218 i EUF-fördraget.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bekräfta att tillämpningen av Acta-avtalet inte kommer att ha några följder för grundläggande rättigheter och uppgiftsskydd, för pågående EU-insatser att harmonisera skyddet av immaterialrätten eller för e-handel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bekräfta att tillämpningen av Acta-avtalet inte kommer att ha några följder för grundläggande rättigheter och uppgiftsskydd, för pågående EU-insatser att harmonisera skyddet av immaterialrätten eller för e-handel.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i de länder som deltar i Acta-förhandlingarna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt regeringarna och parlamenten i de länder som deltar i Acta-förhandlingarna.

---

Torsdagen den 25 november 2010

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/30

---

Torsdagen den 25 november 2010Budget

P7_TA(2010)0433

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om de pågående förhandlingarna om budgeten för 2011

2012/C 99 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 310-325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310-325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011 som kommissionen lade fram den 27 april 2010 (KOM(2010)0300) samt ändringsskrivelserna nr 1, 2 och 3 som kommissionen lade fram den 15 september 2010, 11 oktober 2010 och 20 oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011 som kommissionen lade fram den 27 april 2010 (KOM(2010)0300) samt ändringsskrivelserna nr 1, 2 och 3 som kommissionen lade fram den 15 september 2010, 11 oktober 2010 och 20 oktober 2010,

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens budget för budgetåret 2011 som rådet antog den 12 augusti 2010 (12699/2010 – C7-0202/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens budget för budgetåret 2011 som rådet antog den 12 augusti 2010 (12699/2010 – C7-0202/2010),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011 – alla avsnitt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2011 – alla avsnitt (1),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2007–2013 (KOM(2010)0072) samt kommissionens dokument med förslag till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor (KOM(2010)0073), vilka båda lades fram den 3 mars 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2007–2013 (KOM(2010)0072) samt kommissionens dokument med förslag till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om samarbete i budgetfrågor (KOM(2010)0073), vilka båda lades fram den 3 mars 2010,

| — | med beaktande av förslaget till ändringsbudget nr 3 till 2010 års allmänna budget (KOM(2010)0149) av den 8 april 2010 samt förslaget till ändringsbudget nr 10 till 2010 års allmänna budget (KOM(2010)0598) av den 20 oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till ändringsbudget nr 3 till 2010 års allmänna budget (KOM(2010)0149) av den 8 april 2010 samt förslaget till ändringsbudget nr 10 till 2010 års allmänna budget (KOM(2010)0598) av den 20 oktober 2010,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen (KOM(2010)0150) som kommissionen lade fram den 8 april 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen (KOM(2010)0150) som kommissionen lade fram den 8 april 2010,

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3 till 2010 års allmänna budget – rådets ståndpunkt av den 13 september 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010) samt Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2010 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2010 för budgetåret 2010, avsnitt III – kommissionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3 till 2010 års allmänna budget – rådets ståndpunkt av den 13 september 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010) samt Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2010 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2010 för budgetåret 2010, avsnitt III – kommissionen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 september 2010 om förslaget till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2007–2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 september 2010 om förslaget till rådets förordning om den fleråriga budgetramen för 2007–2013 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för Europeiska unionens egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för Europeiska unionens egna medel (4),

| — | med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I rådets ståndpunkt om budgetförslaget har betalningsbemyndigandena begränsats till ett belopp som innebär en ökning på 2,91 procent jämfört med 2010 års budget. |
| --- | --- |

A.

I rådets ståndpunkt om budgetförslaget har betalningsbemyndigandena begränsats till ett belopp som innebär en ökning på 2,91 procent jämfört med 2010 års budget.

| B. | Parlamentet har enats om en ”sjupunktsstrategi” som syftar till att genomföra bestämmelserna i Lissabonfördraget och som stöds av budgetändringsförslag, samtidigt som parlamentet visar att man är beredd att bekräfta nivån på betalningarna inom ramen för en övergripande överenskommelse. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet har enats om en ”sjupunktsstrategi” som syftar till att genomföra bestämmelserna i Lissabonfördraget och som stöds av budgetändringsförslag, samtidigt som parlamentet visar att man är beredd att bekräfta nivån på betalningarna inom ramen för en övergripande överenskommelse.

| C. | Den 15 november 2010 misslyckades förlikningskommittén parlamentet–rådet att enas om en gemensam text för 2011 års budget. |
| --- | --- |

C.

Den 15 november 2010 misslyckades förlikningskommittén parlamentet–rådet att enas om en gemensam text för 2011 års budget.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin beredvillighet att underlätta en överenskommelse om 2011 års budget och därmed förknippade delar inom en mycket snäv tidsram, förutsatt att kommissionen och rådet åstadkommer följande:






  a) | En överenskommelse om verkliga flexibilitetsmekanismer som är förenliga med existerande principer för översyner i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och som skulle beslutas av parlamentet och av rådet med kvalificerad majoritet och möjliggöra en lämplig finansiering av den politik, för 2011 och framåt, som följer av de nya befogenheter som EU fått genom Lissabonfördraget och Europa 2020-projektet. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin beredvillighet att underlätta en överenskommelse om 2011 års budget och därmed förknippade delar inom en mycket snäv tidsram, förutsatt att kommissionen och rådet åstadkommer följande:

a)

En överenskommelse om verkliga flexibilitetsmekanismer som är förenliga med existerande principer för översyner i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 och som skulle beslutas av parlamentet och av rådet med kvalificerad majoritet och möjliggöra en lämplig finansiering av den politik, för 2011 och framåt, som följer av de nya befogenheter som EU fått genom Lissabonfördraget och Europa 2020-projektet.

| b) | Ett åtagande från kommissionen att före den 1 juli 2011 lägga fram konkreta förslag på grundval av artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om nya egna medel för EU och ett åtagande från rådet att diskutera dessa förslag med parlamentet inom ramen för förhandlingarna för nästa fleråriga budgetram, i enlighet med förklaring nr 3 om översynen av budgetramen som ingår i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. |
| --- | --- |

b)

Ett åtagande från kommissionen att före den 1 juli 2011 lägga fram konkreta förslag på grundval av artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om nya egna medel för EU och ett åtagande från rådet att diskutera dessa förslag med parlamentet inom ramen för förhandlingarna för nästa fleråriga budgetram, i enlighet med förklaring nr 3 om översynen av budgetramen som ingår i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006.

| c) | En överenskommelse mellan de tre institutionerna om en samarbetsmetod som bland annat innebär att parlamentet deltar i förhandlingsprocessen om nästa budgetram genom att dess ledamöter får delta vid relevanta sammanträden samt att regelbundna överläggningar förs på ordförandenivå mellan parlamentet, rådet och kommissionen i enlighet med artiklarna 324 och 312.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

c)

En överenskommelse mellan de tre institutionerna om en samarbetsmetod som bland annat innebär att parlamentet deltar i förhandlingsprocessen om nästa budgetram genom att dess ledamöter får delta vid relevanta sammanträden samt att regelbundna överläggningar förs på ordförandenivå mellan parlamentet, rådet och kommissionen i enlighet med artiklarna 324 och 312.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtaganden om det europeiska mervärdet och konsekvenserna av Lissabonfördraget för EU-budgeten och om en exakt tidsram för de egna medlen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtaganden om det europeiska mervärdet och konsekvenserna av Lissabonfördraget för EU-budgeten och om en exakt tidsram för de egna medlen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0372.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0371.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0328.

(4)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 214.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/31

---

Torsdagen den 25 november 2010Mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal

P7_TA(2010)0434

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (2009/2219(INI))

2012/C 99 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 6 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 153, 191, 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 153, 191, 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 12, 21, 28, 29, 31 och 32 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 12, 21, 28, 29, 31 och 32 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (1948) och andra FN-instrument på området för mänskliga rättigheter, särskilt konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter (1966) och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (1966), konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (1965), konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (1979) och konventionen om barnets rättigheter (1989), FN-deklarationen om ursprungsbefolkningars rättigheter (2007) samt slutdokumentet från FN:s millennietoppmöte den 20–22 september 2010 i New York, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (1948) och andra FN-instrument på området för mänskliga rättigheter, särskilt konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter (1966) och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (1966), konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering (1965), konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (1979) och konventionen om barnets rättigheter (1989), FN-deklarationen om ursprungsbefolkningars rättigheter (2007) samt slutdokumentet från FN:s millennietoppmöte den 20–22 september 2010 i New York,

| — | med beaktande av Marrakechavtalet om inrättande av Världshandelsorganisationen (WTO) samt den förklaring som antogs vid den fjärde ministerkonferensen i november 2001 i Doha, särskilt punkt 31, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marrakechavtalet om inrättande av Världshandelsorganisationen (WTO) samt den förklaring som antogs vid den fjärde ministerkonferensen i november 2001 i Doha, särskilt punkt 31,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 september 1996 om kommissionens meddelande om införande av demokratiska principer och mänskliga rättigheter i avtal som ingås mellan gemenskapen och tredje land (KOM(1995)0216) (1) och sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 september 1996 om kommissionens meddelande om införande av demokratiska principer och mänskliga rättigheter i avtal som ingås mellan gemenskapen och tredje land (KOM(1995)0216) (1) och sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2001 om öppenhet och demokrati i internationell handel (3) där man begär att ILO:s grundläggande normer på arbetsområdet ska respekteras av WTO och att Europeiska unionen accepterar ILO:s beslut, inbegripet eventuella uppmaningar om sanktioner till följd av allvarliga kränkningar av grundläggande normer på arbetsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2001 om öppenhet och demokrati i internationell handel (3) där man begär att ILO:s grundläggande normer på arbetsområdet ska respekteras av WTO och att Europeiska unionen accepterar ILO:s beslut, inbegripet eventuella uppmaningar om sanktioner till följd av allvarliga kränkningar av grundläggande normer på arbetsområdet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (KOM(2001)0252) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 april 2002 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land (KOM(2001)0252) (4),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Globaliseringens sociala dimension – EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om ”Globaliseringens sociala dimension – EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (KOM(2004)0383),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2005 om globaliseringens sociala dimension (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2005 om globaliseringens sociala dimension (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om exploateringen av barn i utvecklingsländer, med särskild inriktning på barnarbete (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om exploateringen av barn i utvecklingsländer, med särskild inriktning på barnarbete (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om barnarbete (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om barnarbete (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (9) som svar på meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen. Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (9) som svar på meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen. Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2006)0567),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Anständigt arbete för alla – EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen” (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Anständigt arbete för alla – EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen” (KOM(2006)0249),

| — | med beaktande av 2006 års ministerdeklaration från FN:s ekonomiska och sociala råd om full sysselsättning och anständigt arbete där parterna erkände full och produktiv sysselsättning och anständigt arbete för alla som en avgörande faktor för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2006 års ministerdeklaration från FN:s ekonomiska och sociala råd om full sysselsättning och anständigt arbete där parterna erkände full och produktiv sysselsättning och anständigt arbete för alla som en avgörande faktor för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (10) där man uppmanar till införande av sociala normer vid främjandet av anständiga arbetsvillkor i Europeiska unionens handelsavtal, särskilt de bilaterala avtalen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (10) där man uppmanar till införande av sociala normer vid främjandet av anständiga arbetsvillkor i Europeiska unionens handelsavtal, särskilt de bilaterala avtalen,

| — | med beaktande av ILO:s agenda för anständigt arbete och ILO:s globala sysselsättningspakt, som antogs i fullständig enighet den 19 juni 2009 vid Internationella arbetskonferensen, och ILO:s förklaring om social rättvisa för en rättvis globalisering från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s agenda för anständigt arbete och ILO:s globala sysselsättningspakt, som antogs i fullständig enighet den 19 juni 2009 vid Internationella arbetskonferensen, och ILO:s förklaring om social rättvisa för en rättvis globalisering från 2008,

| — | med beaktande av Brysselkonventionen från 1968 såsom den konsoliderats genom rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysselkonventionen från 1968 såsom den konsoliderats genom rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (11),

| — | med beaktande av det allmänna preferenssystemet, som är i kraft sedan den 1 januari 2006 och som ger tullfrihet eller sänkta tullar för ett större antal produkter samt innehåller ett nytt incitament för sårbara länder med specifika behov i fråga om handel, finansiering och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det allmänna preferenssystemet, som är i kraft sedan den 1 januari 2006 och som ger tullfrihet eller sänkta tullar för ett större antal produkter samt innehåller ett nytt incitament för sårbara länder med specifika behov i fråga om handel, finansiering och utveckling,

| — | med beaktande av alla avtal som Europeiska unionen har ingått med tredjeländer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla avtal som Europeiska unionen har ingått med tredjeländer,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och Europeiska gemenskapen, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och reviderades 2005 och 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och Europeiska gemenskapen, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och reviderades 2005 och 2010,

| — | med beaktande av sina resolutioner om avtalen om ekonomiskt partnerskap med AVS-regionerna och AVS-staterna, särskilt resolutionerna från den 26 september 2002 (12), den 23 maj 2007 (13) och den 12 december 2007 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om avtalen om ekonomiskt partnerskap med AVS-regionerna och AVS-staterna, särskilt resolutionerna från den 26 september 2002 (12), den 23 maj 2007 (13) och den 12 december 2007 (14),

| — | med beaktande av de internationella miljökonventionerna, bland annat Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1987), Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall (1989), Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald (2000) och Kyotoprotokollet (1997), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella miljökonventionerna, bland annat Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1987), Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall (1989), Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald (2000) och Kyotoprotokollet (1997),

| — | med beaktande av kapitel 13 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Sydkorea som undertecknades i oktober 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kapitel 13 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Sydkorea som undertecknades i oktober 2009,

| — | med beaktande av de avslutade förhandlingarna mellan EU, Colombia och Peru om ett flerpartsavtal om handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutade förhandlingarna mellan EU, Colombia och Peru om ett flerpartsavtal om handel,

| — | med beaktande av utfrågningen om tillämpningen av sociala normer och miljönormer i handelsförhandlingarna som organiserades den 14 januari 2010 av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen om tillämpningen av sociala normer och miljönormer i handelsförhandlingarna som organiserades den 14 januari 2010 av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0312/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0312/2010), och av följande skäl:

| A. | Banden mellan handel, mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer har blivit en mycket viktig del av de ekonomiska förbindelserna och handelsförbindelserna och utgör en integrerad del av förhandlingarna i samband med frihandelsavtalen. |
| --- | --- |

A.

Banden mellan handel, mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer har blivit en mycket viktig del av de ekonomiska förbindelserna och handelsförbindelserna och utgör en integrerad del av förhandlingarna i samband med frihandelsavtalen.

| B. | Konkurrenssnedvridning och risker för social och miljömässig dumpning blir allt vanligare, till förfång för inte minst företag och arbetstagare i EU, vilka måste uppfylla högre social-, miljö- och skattenormer. |
| --- | --- |

B.

Konkurrenssnedvridning och risker för social och miljömässig dumpning blir allt vanligare, till förfång för inte minst företag och arbetstagare i EU, vilka måste uppfylla högre social-, miljö- och skattenormer.

| C. | EU måste, i sina förbindelser med tredjeländer, anta en handelsstrategi baserad på ömsesidighet men den måste vara differentierad i förhållande till handelspartnernas utvecklingsnivå, såväl när det gäller social- och miljökrav som när det gäller handelsliberalisering, så att förutsättningar skapas för en internationell konkurrens som är rättvis och sund. |
| --- | --- |

C.

EU måste, i sina förbindelser med tredjeländer, anta en handelsstrategi baserad på ömsesidighet men den måste vara differentierad i förhållande till handelspartnernas utvecklingsnivå, såväl när det gäller social- och miljökrav som när det gäller handelsliberalisering, så att förutsättningar skapas för en internationell konkurrens som är rättvis och sund.

| D. | De bilaterala instanserna har blivit det främsta stället för att uppnå dessa politiska mål, eftersom utsikterna för att upprätta multilaterala regler för kopplingarna mellan handel, arbete och miljö inom ramen för WTO inte är särskilt lovande. |
| --- | --- |

D.

De bilaterala instanserna har blivit det främsta stället för att uppnå dessa politiska mål, eftersom utsikterna för att upprätta multilaterala regler för kopplingarna mellan handel, arbete och miljö inom ramen för WTO inte är särskilt lovande.

| E. | Det är hur som helst av grundläggande betydelse att man arbetar för att balansen återställs mellan handelsrätt och mänskliga rättigheter och för att förstärka dialogen mellan de främsta internationella organisationerna, mer specifikt mellan ILO och WTO, i syfte att uppnå en större samstämmighet inom internationell politik och en bättre global styrning. |
| --- | --- |

E.

Det är hur som helst av grundläggande betydelse att man arbetar för att balansen återställs mellan handelsrätt och mänskliga rättigheter och för att förstärka dialogen mellan de främsta internationella organisationerna, mer specifikt mellan ILO och WTO, i syfte att uppnå en större samstämmighet inom internationell politik och en bättre global styrning.

| F. | Skälen till att inkludera bestämmelser om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal är flera, och sträcker sig från en önskan att upprätta en rättvis handel och garantera i princip samma villkor i handelsutbytet (”level playing field”) till en mer normativ, nämligen att försvara de allmängiltiga värden som Europeiska unionen står för och föra en samstämmig EU-politik. |
| --- | --- |

F.

Skälen till att inkludera bestämmelser om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal är flera, och sträcker sig från en önskan att upprätta en rättvis handel och garantera i princip samma villkor i handelsutbytet (”level playing field”) till en mer normativ, nämligen att försvara de allmängiltiga värden som Europeiska unionen står för och föra en samstämmig EU-politik.

| G. | Europaparlamentet påminner om att det i FN:s deklaration från 1986 om rätten till utveckling bekräftas att rätten till utveckling är en omistlig mänsklig rättighet genom vilken alla enskilda människor och alla folk har rätt att delta i, bidra till och åtnjuta ekonomisk, social och kulturell utveckling. Parlamentet anser därför att EU är skyldigt att inte undergräva denna rätt utan att verkligen integrera den i sina internationella avtal och använda den som rättesnöre för EU:s politik. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet påminner om att det i FN:s deklaration från 1986 om rätten till utveckling bekräftas att rätten till utveckling är en omistlig mänsklig rättighet genom vilken alla enskilda människor och alla folk har rätt att delta i, bidra till och åtnjuta ekonomisk, social och kulturell utveckling. Parlamentet anser därför att EU är skyldigt att inte undergräva denna rätt utan att verkligen integrera den i sina internationella avtal och använda den som rättesnöre för EU:s politik.

| H. | I Lissabonfördraget bekräftas att Europeiska unionens yttre åtgärder, där handeln är en integrerad del, ska bedrivas efter samma principer som legat till grund för unionens egen tillblivelse. Den europeiska sociala modellen, som kombinerar en hållbar ekonomisk tillväxt med förbättrade arbets- och levnadsförhållanden, kan också utgöra en modell för andra parter. Handelsavtalen måste dessutom vara förenliga med andra internationella skyldigheter och konventioner som de avtalsslutande staterna åtagit sig att respektera, i överensstämmelse med deras nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

H.

I Lissabonfördraget bekräftas att Europeiska unionens yttre åtgärder, där handeln är en integrerad del, ska bedrivas efter samma principer som legat till grund för unionens egen tillblivelse. Den europeiska sociala modellen, som kombinerar en hållbar ekonomisk tillväxt med förbättrade arbets- och levnadsförhållanden, kan också utgöra en modell för andra parter. Handelsavtalen måste dessutom vara förenliga med andra internationella skyldigheter och konventioner som de avtalsslutande staterna åtagit sig att respektera, i överensstämmelse med deras nationella lagstiftning.

| I. | Det är viktigt att nivån på gällande sociala normer och miljönormer i EU upprätthålls och att de respekteras av utländska företag som verkar på EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

I.

Det är viktigt att nivån på gällande sociala normer och miljönormer i EU upprätthålls och att de respekteras av utländska företag som verkar på EU:s inre marknad.

| J. | Införandet av mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i handelsavtalen kan tillföra ett mervärde till dessa avtal och möjliggör därmed en större växelverkan med civilsamhället och ett ökat stöd för politisk och social stabilitet, och genom detta skapas en omgivning som är fördelaktigare för handeln. |
| --- | --- |

J.

Införandet av mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i handelsavtalen kan tillföra ett mervärde till dessa avtal och möjliggör därmed en större växelverkan med civilsamhället och ett ökat stöd för politisk och social stabilitet, och genom detta skapas en omgivning som är fördelaktigare för handeln.

| K. | Europaparlamentet betonar att handeln och iakttagandet av normer på området för mänskliga rättigheter, sociala normer och miljönormer är viktiga faktorer när det gäller att garantera fred och välstånd i världen, men att dessa inte kan användas för att lösa alla problem mellan världens länder. Parlamentet noterar dock att ett sätt att lösa konflikter och komma till rätta med politiska låsningar kan vara att stärka handelsförbindelserna och på så sätt se till att gemensamma intressen tydliggörs, särskilt på miljöskyddsområdet. |
| --- | --- |

K.

Europaparlamentet betonar att handeln och iakttagandet av normer på området för mänskliga rättigheter, sociala normer och miljönormer är viktiga faktorer när det gäller att garantera fred och välstånd i världen, men att dessa inte kan användas för att lösa alla problem mellan världens länder. Parlamentet noterar dock att ett sätt att lösa konflikter och komma till rätta med politiska låsningar kan vara att stärka handelsförbindelserna och på så sätt se till att gemensamma intressen tydliggörs, särskilt på miljöskyddsområdet.

| L. | Andra länder har varit goda föredömen för att inkludera sociala normer i handelsavtal. |
| --- | --- |

L.

Andra länder har varit goda föredömen för att inkludera sociala normer i handelsavtal.

| M. | Det allmänna preferenssystemet sätter som villkor att mottagarländerna respekterar principerna i internationella människorättskonventioner och grundläggande arbetsrättsnormer och innehåller ett särskilt system för ytterligare tullförmåner för att främja ratificering och faktisk tillämpning av grundläggande internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetsrätt, miljöskydd och goda styrelseformer. Om villkoren inte respekteras kan det innebära att handelsordningen upphör. |
| --- | --- |

M.

Det allmänna preferenssystemet sätter som villkor att mottagarländerna respekterar principerna i internationella människorättskonventioner och grundläggande arbetsrättsnormer och innehåller ett särskilt system för ytterligare tullförmåner för att främja ratificering och faktisk tillämpning av grundläggande internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetsrätt, miljöskydd och goda styrelseformer. Om villkoren inte respekteras kan det innebära att handelsordningen upphör.

| 1. | Europaparlamentet begär därför att handeln i den framtida handelsstrategin för Europeiska unionen inte ska ses som ett mål i sig utan som ett verktyg som gör det möjligt att främja europeiska värden och handelsintressen och också som ett instrument för en rättvis handel som har förmåga att generellt införa och faktiskt tillämpa sociala normer och miljönormer tillsammans med alla EU:s handelspartner. Ett positivt synsätt som också är juridiskt bindande bör vägleda Europeiska unionen i dess förhandlingar. Parlamentet understryker att införandet av bestämmelser om hållbar utveckling, särskilt i de bilaterala avtalen, är till nytta för samtliga parter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet begär därför att handeln i den framtida handelsstrategin för Europeiska unionen inte ska ses som ett mål i sig utan som ett verktyg som gör det möjligt att främja europeiska värden och handelsintressen och också som ett instrument för en rättvis handel som har förmåga att generellt införa och faktiskt tillämpa sociala normer och miljönormer tillsammans med alla EU:s handelspartner. Ett positivt synsätt som också är juridiskt bindande bör vägleda Europeiska unionen i dess förhandlingar. Parlamentet understryker att införandet av bestämmelser om hållbar utveckling, särskilt i de bilaterala avtalen, är till nytta för samtliga parter.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att handelspolitiken är ett instrument som ska tjäna Europeiska unionens övergripande mål och om att EU:s handelspolitik enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska föras ”inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen ska den särskilt bidra till ”hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att handelspolitiken är ett instrument som ska tjäna Europeiska unionens övergripande mål och om att EU:s handelspolitik enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska föras ”inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen ska den särskilt bidra till ”hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”.

Mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i multilaterala handelsförbindelser

| 3. | Europaparlamentet uppmanar till ett ökat samarbete på multilateral nivå mellan WTO och FN:s främsta institutioner på området för mänskliga rättigheter. Tätare kontakter med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt med de särskilda förfarandena skulle vara särskilt nyttiga för att säkra en multilateral handelsram som bidrar till respekten för de mänskliga rätigheterna. Sakkunskap från högkommissariatet skulle också kunna utnyttjas i WTO:s paneler och i överprövningsorganet då fall av allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna konstateras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar till ett ökat samarbete på multilateral nivå mellan WTO och FN:s främsta institutioner på området för mänskliga rättigheter. Tätare kontakter med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt med de särskilda förfarandena skulle vara särskilt nyttiga för att säkra en multilateral handelsram som bidrar till respekten för de mänskliga rätigheterna. Sakkunskap från högkommissariatet skulle också kunna utnyttjas i WTO:s paneler och i överprövningsorganet då fall av allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna konstateras.

| 4. | Europaparlamentet anser att en allmän periodisk undersökning i rådet för mänskliga rättigheter borde vara ett effektivt verktyg för uppföljningen av att bestämmelserna om mänskliga rättigheter respekteras i de internationella handelsavtalen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en allmän periodisk undersökning i rådet för mänskliga rättigheter borde vara ett effektivt verktyg för uppföljningen av att bestämmelserna om mänskliga rättigheter respekteras i de internationella handelsavtalen.

| 5. | Europaparlamentet betonar att en fördjupning av samarbetet med ILO, som är det behöriga organet för att fastställa och förhandla om internationella normer på arbetsmarknaden och övervaka deras tillämpning inom rättssystemet och i praktiken, samt ILO:s medverkan till fullo i WTO:s arbete är av största betydelse.






  a) | Parlamentet begär därför att ILO ges status som officiell observatör i WTO och får yttranderätt vid WTO:s ministerkonferenser. |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att en fördjupning av samarbetet med ILO, som är det behöriga organet för att fastställa och förhandla om internationella normer på arbetsmarknaden och övervaka deras tillämpning inom rättssystemet och i praktiken, samt ILO:s medverkan till fullo i WTO:s arbete är av största betydelse.

a)

Parlamentet begär därför att ILO ges status som officiell observatör i WTO och får yttranderätt vid WTO:s ministerkonferenser.

| b) | Parlamentet föreslår att det inrättas en kommitté för handel och anständiga arbetsvillkor inom WTO, i likhet med kommittén för handel och miljö, och insisterar på att båda kommittéerna ges ett klart definierat mandat och får ett påtagligt inflytande. |
| --- | --- |

b)

Parlamentet föreslår att det inrättas en kommitté för handel och anständiga arbetsvillkor inom WTO, i likhet med kommittén för handel och miljö, och insisterar på att båda kommittéerna ges ett klart definierat mandat och får ett påtagligt inflytande.

| c) | Parlamentet föreslår att ILO får medverka, liksom FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter, vid relevanta fall då brott mot internationella arbetskonventioner är aktuella i en handelstvist. |
| --- | --- |

c)

Parlamentet föreslår att ILO får medverka, liksom FN:s högkommissariat för mänskliga rättigheter, vid relevanta fall då brott mot internationella arbetskonventioner är aktuella i en handelstvist.

| d) | Parlamentet föreslår att det ska bli möjligt att överklaga till ILO då WTO-medlemsstaten betraktar ett beslut i tvistlösningsorganet som ett ifrågasättande av ILO:s beslut om respekt för arbetsmarknadskonventionerna. |
| --- | --- |

d)

Parlamentet föreslår att det ska bli möjligt att överklaga till ILO då WTO-medlemsstaten betraktar ett beslut i tvistlösningsorganet som ett ifrågasättande av ILO:s beslut om respekt för arbetsmarknadskonventionerna.

| 6. | Europaparlamentet hävdar åter att målen som består i, å ena sidan, att bibehålla och bevara ett öppet och icke-diskriminerande multilateralt handelssystem, och, å andra sidan, att agera för att skydda miljön och främja en hållbar utveckling, måste förstärka varandra ömsesidigt. Parlamentet understryker att enligt artikel 20 i Gatt-avtalet kan medlemsstaterna besluta om handelsåtgärder som syftar till att skydda miljön, under förutsättning att man inte tillämpar dessa åtgärder på ett sätt som utgör en godtycklig och oförsvarlig diskriminering. Medlemsstaterna uppmanas att till fullo utnyttja denna bestämmelse. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet hävdar åter att målen som består i, å ena sidan, att bibehålla och bevara ett öppet och icke-diskriminerande multilateralt handelssystem, och, å andra sidan, att agera för att skydda miljön och främja en hållbar utveckling, måste förstärka varandra ömsesidigt. Parlamentet understryker att enligt artikel 20 i Gatt-avtalet kan medlemsstaterna besluta om handelsåtgärder som syftar till att skydda miljön, under förutsättning att man inte tillämpar dessa åtgärder på ett sätt som utgör en godtycklig och oförsvarlig diskriminering. Medlemsstaterna uppmanas att till fullo utnyttja denna bestämmelse.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar WTO:s kommitté för handel och miljö, som bör vara ett mycket viktigt forum för fortsatt integration och förstärkande av banden mellan miljö och handel. Parlamentet hoppas att kommitténs roll och arbete kommer att utvecklas så att de viktigaste handels- och miljöutmaningar som det internationella samfundet står inför tas itu med på ett positivt sätt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar WTO:s kommitté för handel och miljö, som bör vara ett mycket viktigt forum för fortsatt integration och förstärkande av banden mellan miljö och handel. Parlamentet hoppas att kommitténs roll och arbete kommer att utvecklas så att de viktigaste handels- och miljöutmaningar som det internationella samfundet står inför tas itu med på ett positivt sätt.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra tillgången till gröna varor och grön teknik för att uppnå målen för hållbar utveckling och uppmanar samtliga parter som deltar i förhandlingarna att ytterligare anstränga sig att snarast slutföra förhandlingarna om en minskning eller ett avskaffande av tullhinder och andra hinder för varor och tjänster på miljöområdet, i syfte att främja nya former av sysselsättningspolitik och skapande av arbetstillfällen som uppfyller ILO:s normer om anständigt arbete samt tillväxtmöjligheterna för den europeiska industrin och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra tillgången till gröna varor och grön teknik för att uppnå målen för hållbar utveckling och uppmanar samtliga parter som deltar i förhandlingarna att ytterligare anstränga sig att snarast slutföra förhandlingarna om en minskning eller ett avskaffande av tullhinder och andra hinder för varor och tjänster på miljöområdet, i syfte att främja nya former av sysselsättningspolitik och skapande av arbetstillfällen som uppfyller ILO:s normer om anständigt arbete samt tillväxtmöjligheterna för den europeiska industrin och små och medelstora företag.

| 9. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att göra framsteg i förhandlingarna om de andra punkterna i artikel 31 i Dohadeklarationen om förhållandet mellan WTO:s befintliga regler och de specifika handelskyldigheterna i de multilaterala miljöavtalen (AEM), samt att främja ett närmare samarbete mellan AEM:s sekretariat och WTO:s kommittéer, vilket är mycket viktigt för att säkra en samstämmig utveckling för handels- och miljösystemen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att göra framsteg i förhandlingarna om de andra punkterna i artikel 31 i Dohadeklarationen om förhållandet mellan WTO:s befintliga regler och de specifika handelskyldigheterna i de multilaterala miljöavtalen (AEM), samt att främja ett närmare samarbete mellan AEM:s sekretariat och WTO:s kommittéer, vilket är mycket viktigt för att säkra en samstämmig utveckling för handels- och miljösystemen.

| 10. | Europaparlamentet anser att ett multilateralt avtal om klimatet skulle vara det bästa instrumentet för att garantera en internalisering av externa miljöfaktorer som är negativa ur koldioxidsynpunkt, men det finns risker för att ett sådant inte uppnås inom en nära framtid. Parlamentet anser därför att Europeiska unionen borde fortsätta att, för industrisektorer som har en bevisad risk för koldioxidläckor, studera möjligheten av att inrätta lämpliga miljöinstrument som kompletterar utauktioneringen av koldioxidkvoter från EU:s utsläppshandelssystem, särskilt en mekanism för att införliva koldioxid, inom ramen för WTO:s regelsystem, eftersom en sådan mekanism skulle göra det möjligt att minska riskerna för att koldioxidutsläpp överförs till tredjeländer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att ett multilateralt avtal om klimatet skulle vara det bästa instrumentet för att garantera en internalisering av externa miljöfaktorer som är negativa ur koldioxidsynpunkt, men det finns risker för att ett sådant inte uppnås inom en nära framtid. Parlamentet anser därför att Europeiska unionen borde fortsätta att, för industrisektorer som har en bevisad risk för koldioxidläckor, studera möjligheten av att inrätta lämpliga miljöinstrument som kompletterar utauktioneringen av koldioxidkvoter från EU:s utsläppshandelssystem, särskilt en mekanism för att införliva koldioxid, inom ramen för WTO:s regelsystem, eftersom en sådan mekanism skulle göra det möjligt att minska riskerna för att koldioxidutsläpp överförs till tredjeländer.

| 11. | Europaparlamentet föreslår att det, när ett internationellt klimatavtal väl framförhandlats och undertecknats, inrättas en verklig världsorganisation för miljön som ska se till att de åtaganden som ingåtts också efterlevs och att miljönormerna respekteras. Denna framtida organisation skulle till exempel obligatoriskt hantera fall av miljödumpning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet föreslår att det, när ett internationellt klimatavtal väl framförhandlats och undertecknats, inrättas en verklig världsorganisation för miljön som ska se till att de åtaganden som ingåtts också efterlevs och att miljönormerna respekteras. Denna framtida organisation skulle till exempel obligatoriskt hantera fall av miljödumpning.

Mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i bilaterala handelsavtal

| 12. | Europaparlamentet stöder helhjärtat införandet av juridiskt bindande klausuler om de mänskliga rättigheterna i Europeiska unionens internationella avtal men påminner om att stora utmaningar kvarstår när det gäller uppföljningen och genomförandet av dessa klausuler. Parlamentet upprepar att dessa klausuler också ska ingå i alla sektors- och handelsavtal, med en tydlig och precis samrådsmekanism enligt artikel 96 i Cotonouavtalet. Parlamentet välkomnar i detta hänseende att en sådan klausul införts i den nya generationen frihandelsavtal. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder helhjärtat införandet av juridiskt bindande klausuler om de mänskliga rättigheterna i Europeiska unionens internationella avtal men påminner om att stora utmaningar kvarstår när det gäller uppföljningen och genomförandet av dessa klausuler. Parlamentet upprepar att dessa klausuler också ska ingå i alla sektors- och handelsavtal, med en tydlig och precis samrådsmekanism enligt artikel 96 i Cotonouavtalet. Parlamentet välkomnar i detta hänseende att en sådan klausul införts i den nya generationen frihandelsavtal.

| 13. | Europaparlamentet understryker att samma systematik också ska gälla införandet av kapitlen om hållbar utveckling i de bilaterala avtalen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att samma systematik också ska gälla införandet av kapitlen om hållbar utveckling i de bilaterala avtalen.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att framtida handelsavtal kan komma att ingås mot bakgrund av den nuvarande finanskrisen. Parlamentet anser att detta inte får leda till att sociala normer och miljönormer åsidosätts, särskilt inte normer för utsläpp av växthusgaser och hantering av farligt avfall, till förmån för uppnåendet av andra mål. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att framtida handelsavtal kan komma att ingås mot bakgrund av den nuvarande finanskrisen. Parlamentet anser att detta inte får leda till att sociala normer och miljönormer åsidosätts, särskilt inte normer för utsläpp av växthusgaser och hantering av farligt avfall, till förmån för uppnåendet av andra mål.

| 15. | Med beaktande av ovannämnda mål uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i alla frihandelsavtal som förhandlas fram med tredjeländer systematiskt inkludera en rad sociala normer och miljönormer, bland annat följande:






  a) | En förteckning med miniminormer som måste respekteras av alla EU:s handelspartner. På det sociala området ska dessa normer motsvara ILO:s åtta grundläggande konventioner som är förtecknade i 1998 års ILO-deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. Industriländer ska förutom dessa åtta konventioner också uppfylla ILO:s fyra prioriterade konventioner. När det gäller miljön och mänskliga rättigheter ska miniminormerna motsvara förteckningen över konventioner om miljön och principerna om goda styrelseformer, i enlighet med EU-förordningen om allmänna preferenssystemet. |
| --- | --- | --- |

15.

Med beaktande av ovannämnda mål uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i alla frihandelsavtal som förhandlas fram med tredjeländer systematiskt inkludera en rad sociala normer och miljönormer, bland annat följande:

a)

En förteckning med miniminormer som måste respekteras av alla EU:s handelspartner. På det sociala området ska dessa normer motsvara ILO:s åtta grundläggande konventioner som är förtecknade i 1998 års ILO-deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. Industriländer ska förutom dessa åtta konventioner också uppfylla ILO:s fyra prioriterade konventioner. När det gäller miljön och mänskliga rättigheter ska miniminormerna motsvara förteckningen över konventioner om miljön och principerna om goda styrelseformer, i enlighet med EU-förordningen om allmänna preferenssystemet.

| b) | En förteckning över ytterligare konventioner bör införas på ett successivt och flexibelt sätt med beaktande av den berörda partnerns ekonomiska, sociala och miljömässiga situation. På det sociala området bör det yttersta målet vara att helt och hållet genomföra ILO:s agenda för anständigt arbete. |
| --- | --- |

b)

En förteckning över ytterligare konventioner bör införas på ett successivt och flexibelt sätt med beaktande av den berörda partnerns ekonomiska, sociala och miljömässiga situation. På det sociala området bör det yttersta målet vara att helt och hållet genomföra ILO:s agenda för anständigt arbete.

| 16. | Europaparlamentet betonar att respekt för dessa normer innebär att de ska ratificeras, införlivas i nationell lag och verkligen tillämpas på hela det nationella territoriet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att respekt för dessa normer innebär att de ska ratificeras, införlivas i nationell lag och verkligen tillämpas på hela det nationella territoriet.

| 17. | Europaparlamentet kräver att alla framtida handelsavtal ska ha kvar förbudet mot exploaterande barnarbete, framför allt inom utvinning och bearbetning av natursten, och att de ska innehålla ett europeiskt certifieringssystem som garanterar att importerad natursten och härledda produkter genom hela förädlingskedjan bevisligen framställts utan exploaterande barnarbete enligt ILO:s konvention nr 182. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver att alla framtida handelsavtal ska ha kvar förbudet mot exploaterande barnarbete, framför allt inom utvinning och bearbetning av natursten, och att de ska innehålla ett europeiskt certifieringssystem som garanterar att importerad natursten och härledda produkter genom hela förädlingskedjan bevisligen framställts utan exploaterande barnarbete enligt ILO:s konvention nr 182.

| 18. | Europaparlamentet betonar att man inom ramen för frihandelsavtal skulle kunna tänka sig en villkorad liberalisering med en förkortad tidtabell för avveckling av tullar eller tillgång till ytterligare en marknad om sociala normer och miljönormer respekteras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att man inom ramen för frihandelsavtal skulle kunna tänka sig en villkorad liberalisering med en förkortad tidtabell för avveckling av tullar eller tillgång till ytterligare en marknad om sociala normer och miljönormer respekteras.

| 19. | Europaparlamentet betonar vikten av en kontinuerlig uppföljning av avtalets genomförande, med ett öppet och integrerande tillvägagångssätt under alla faser.






  a) | Parlamentet noterar användningen av konsekvensbeskrivningar när det gäller hållbar utveckling men anser att de borde genomföras före, under och efter förhandlingarna, i syfte att garantera en kontinuerlig uppföljning. Det är också viktigt att till fullo agera utifrån resultaten av dessa. Förhandlarna bör dessutom ta större hänsyn till de prioriteringar och tveksamheter som dessa konsekvensbeskrivningar ger upphov till. |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar vikten av en kontinuerlig uppföljning av avtalets genomförande, med ett öppet och integrerande tillvägagångssätt under alla faser.

a)

Parlamentet noterar användningen av konsekvensbeskrivningar när det gäller hållbar utveckling men anser att de borde genomföras före, under och efter förhandlingarna, i syfte att garantera en kontinuerlig uppföljning. Det är också viktigt att till fullo agera utifrån resultaten av dessa. Förhandlarna bör dessutom ta större hänsyn till de prioriteringar och tveksamheter som dessa konsekvensbeskrivningar ger upphov till.

| b) | Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta konsekvensbeskrivningar när det gäller mänskliga rättigheter för att komplettera konsekvensbeskrivningar om hållbar utveckling med begripliga handelsindikatorer grundade på mänskliga rättigheter samt på sociala normer och miljönormer. |
| --- | --- |

b)

Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta konsekvensbeskrivningar när det gäller mänskliga rättigheter för att komplettera konsekvensbeskrivningar om hållbar utveckling med begripliga handelsindikatorer grundade på mänskliga rättigheter samt på sociala normer och miljönormer.

| c) | Parlamentet vädjar till de båda parterna att lägga fram regelbundna rapporter om allmänna framsteg i genomförandet av samtliga de åtagande som ingåtts enligt avtalet. |
| --- | --- |

c)

Parlamentet vädjar till de båda parterna att lägga fram regelbundna rapporter om allmänna framsteg i genomförandet av samtliga de åtagande som ingåtts enligt avtalet.

| d) | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att partnerländernas parlament blir delaktiga i handelsförhandlingar så att styrningen och den demokratiska kontrollen i utvecklingsländerna kan förbättras. |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att partnerländernas parlament blir delaktiga i handelsförhandlingar så att styrningen och den demokratiska kontrollen i utvecklingsländerna kan förbättras.

| e) | Parlamentet betonar vikten av att medborgarna medverkar i samtliga förhandlingsstadier och i samband med uppföljningen av avtalet och begär i detta hänseende att det inrättas forum för hållbar utveckling eller rådgivande grupper där det föreskrivs samråd med arbetsmarknadens parter och företrädare för det oberoende civilsamhället. |
| --- | --- |

e)

Parlamentet betonar vikten av att medborgarna medverkar i samtliga förhandlingsstadier och i samband med uppföljningen av avtalet och begär i detta hänseende att det inrättas forum för hållbar utveckling eller rådgivande grupper där det föreskrivs samråd med arbetsmarknadens parter och företrädare för det oberoende civilsamhället.

| 20. | Europaparlamentet anser att EU genom sina handelsavtal på ett effektivt sätt måste se till att högsta möjliga insynsnivå och stränga normer för offentlig upphandling tillämpas och att kravet på företagsrapportering för varje enskilt land uppfylls i både industrialiserade länder och utvecklingsländer i syfte att bekämpa olaglig kapitalflykt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att EU genom sina handelsavtal på ett effektivt sätt måste se till att högsta möjliga insynsnivå och stränga normer för offentlig upphandling tillämpas och att kravet på företagsrapportering för varje enskilt land uppfylls i både industrialiserade länder och utvecklingsländer i syfte att bekämpa olaglig kapitalflykt.

| 21. | Europaparlamentet kräver att unionen, i förhandlingarna om handelsavtal, framhäver rätten till tillgång till naturresurser och hävdar urinvånarnas och de inföddas rättigheter när det gäller tillgången till viktiga naturresurser. Kommissionen uppmanas att i internationella handelsförhandlingar och handelsavtal integrera problemet med att köpa och äga mark i tredjeländer, särskilt i de minst utvecklade länderna och i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att unionen, i förhandlingarna om handelsavtal, framhäver rätten till tillgång till naturresurser och hävdar urinvånarnas och de inföddas rättigheter när det gäller tillgången till viktiga naturresurser. Kommissionen uppmanas att i internationella handelsförhandlingar och handelsavtal integrera problemet med att köpa och äga mark i tredjeländer, särskilt i de minst utvecklade länderna och i utvecklingsländerna.

| 22. | Europaparlamentet erkänner att kapitlet om hållbar utveckling i de bilaterala avtal som för närvarande förhandlas är bindande men att det kunde förstärkas om det föreskrev






  a) | ett klagomålsförfarande som är öppet för arbetsmarknadens parter, |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet erkänner att kapitlet om hållbar utveckling i de bilaterala avtal som för närvarande förhandlas är bindande men att det kunde förstärkas om det föreskrev

a)

ett klagomålsförfarande som är öppet för arbetsmarknadens parter,

| b) | tillgång till en oberoende instans för att snabbt och effektivt reglera tvister i samband med sociala eller miljömässiga problem, exempelvis expertpaneler, utvalda av båda parter på grundval av sin sakkunskap när det gäller mänskliga rättigheter, arbetsrätt och miljörätt, och vars rekommendationer borde ingå i en väl fastställd process, med bestämmelser för deras genomförande, |
| --- | --- |

b)

tillgång till en oberoende instans för att snabbt och effektivt reglera tvister i samband med sociala eller miljömässiga problem, exempelvis expertpaneler, utvalda av båda parter på grundval av sin sakkunskap när det gäller mänskliga rättigheter, arbetsrätt och miljörätt, och vars rekommendationer borde ingå i en väl fastställd process, med bestämmelser för deras genomförande,

| c) | tillgång till en mekanism för att reglera tvister, i likhet med de övriga delarna av avtalet, som föreskriver böter vilka syftar till att förbättra situationen i de berörda sektorerna eller ett stopp, åtminstone tillfälligt, för vissa handelsförmåner enligt avtalet, i händelse av en allvarlig överträdelse av ovannämnda normer. |
| --- | --- |

c)

tillgång till en mekanism för att reglera tvister, i likhet med de övriga delarna av avtalet, som föreskriver böter vilka syftar till att förbättra situationen i de berörda sektorerna eller ett stopp, åtminstone tillfälligt, för vissa handelsförmåner enligt avtalet, i händelse av en allvarlig överträdelse av ovannämnda normer.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av att låta avtalen åtföljas av kompletteringsåtgärder, inbegripet tekniskt bistånd och samarbetsprogram, som syftar till att förbättra genomförandekapaciteten, särskilt grundläggande konventioner inom området för mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar vikten av att låta avtalen åtföljas av kompletteringsåtgärder, inbegripet tekniskt bistånd och samarbetsprogram, som syftar till att förbättra genomförandekapaciteten, särskilt grundläggande konventioner inom området för mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer.

Mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i unilaterala handelsförbindelser: allmänna preferenssystemet (GSP) och allmänna preferenssystemet + (GSP+)

| 24. | Europaparlamentet anser att de 27 konventionerna, vars ratificering och faktiska genomförande krävs för att man ska kunna omfattas av GSP+, utgör en unik blandning av konventioner om mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och normer för goda styrelseformer. Hittills har GSP+ haft en tydlig positiv effekt när det gäller ratificeringen av dessa konventioner, men i mindre omfattning när det gäller deras genomförande, och parlamentet önskar därför lägga större vikt vid kompletteringsåtgärderna som syftar till att förbättra genomförandekapaciteten. För att säkra trovärdigheten för GPS+ ska kommissionen inleda undersökningar om det finns flera belägg som pekar på att vissa länder inte genomför de 27 konventionerna och, i förekommande fall, dra tillbaka förmånerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att de 27 konventionerna, vars ratificering och faktiska genomförande krävs för att man ska kunna omfattas av GSP+, utgör en unik blandning av konventioner om mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och normer för goda styrelseformer. Hittills har GSP+ haft en tydlig positiv effekt när det gäller ratificeringen av dessa konventioner, men i mindre omfattning när det gäller deras genomförande, och parlamentet önskar därför lägga större vikt vid kompletteringsåtgärderna som syftar till att förbättra genomförandekapaciteten. För att säkra trovärdigheten för GPS+ ska kommissionen inleda undersökningar om det finns flera belägg som pekar på att vissa länder inte genomför de 27 konventionerna och, i förekommande fall, dra tillbaka förmånerna.

| 25. | Europaparlamentet anser att ett tydligare samband skulle kunna upprättas mellan klausulerna om mänskliga rättigheter och GSP + i Europeiska unionens avtal med tredjeländer, särskilt när det gäller uppföljningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att ett tydligare samband skulle kunna upprättas mellan klausulerna om mänskliga rättigheter och GSP + i Europeiska unionens avtal med tredjeländer, särskilt när det gäller uppföljningen.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med översynen av GSP-systemet se till att systemet framför allt omfattar de mest behövande länderna och att ursprungslandsreglerna förenklas så att de länder som är föremål för initiativet ”Allt utom vapen” och GPS+-systemet kan dra maximal nytta av de förmåner som de tillerkänts. Parlamentet begär att jämförelsepunkter, mekanismer och transparenta kriterier för beviljandet och tillbakadragandet av förmånerna inom ramen för detta system ska upprättas. Parlamentet begär också att det till fullo ska få medverka under hela processen, särskilt när det gäller rådets förslag till förteckning över länder som omfattas av systemet, och när det gäller att inleda undersökningar eller tillfälligt upphäva GSP+. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med översynen av GSP-systemet se till att systemet framför allt omfattar de mest behövande länderna och att ursprungslandsreglerna förenklas så att de länder som är föremål för initiativet ”Allt utom vapen” och GPS+-systemet kan dra maximal nytta av de förmåner som de tillerkänts. Parlamentet begär att jämförelsepunkter, mekanismer och transparenta kriterier för beviljandet och tillbakadragandet av förmånerna inom ramen för detta system ska upprättas. Parlamentet begär också att det till fullo ska få medverka under hela processen, särskilt när det gäller rådets förslag till förteckning över länder som omfattas av systemet, och när det gäller att inleda undersökningar eller tillfälligt upphäva GSP+.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett förslag till förordning om att förbjuda import till EU av varor som tillverkats under förhållanden som utgör moderna former av slaveri och tvångsarbete, framför allt tvångsarbete för särskilt utsatta grupper, i strid med grundläggande normer för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett förslag till förordning om att förbjuda import till EU av varor som tillverkats under förhållanden som utgör moderna former av slaveri och tvångsarbete, framför allt tvångsarbete för särskilt utsatta grupper, i strid med grundläggande normer för mänskliga rättigheter.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, löpande hålla parlamentet välinformerat om alla relevanta ämnesområden under förhandlingarna om internationella handelsavtal. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen, löpande hålla parlamentet välinformerat om alla relevanta ämnesområden under förhandlingarna om internationella handelsavtal.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med tanke på parlamentets utvidgade befogenheter i enlighet med Lissabonfördraget garantera ett effektivt flöde av information och att vid varje tidpunkt bevilja parlamentets företrädare observatörsstatus och därmed tillgång till samtliga relevanta möten och dokument. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med tanke på parlamentets utvidgade befogenheter i enlighet med Lissabonfördraget garantera ett effektivt flöde av information och att vid varje tidpunkt bevilja parlamentets företrädare observatörsstatus och därmed tillgång till samtliga relevanta möten och dokument.

*

* *

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 320, 28.10.1996, s. 261.

(2)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(3)  EGT C 112 E, 9.5 2002, s. 326.

(4)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 147.

(5)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 65.

(6)  EUT C 157 E, 6.7 2006, s. 84.

(7)  Rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om barnarbete, 10937/1/10.

(8)  EUT C 303 E, 13.12 2006, s. 865.

(9)  EUT C 102 E, 24.4 2008, s. 128.

(10)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(11)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

(12)  EUT C 273 E, 14.11 2003, s. 305.

(13)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 301.

(14)  EUT C 323 E, 18.12.2008, s. 361.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/39

---

Torsdagen den 25 november 2010Årsrapport om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2009

P7_TA(2010)0435

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2009 (2010/2059(INI))

2012/C 99 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2009,

| — | med beaktande av artiklarna 24 tredje stycket och 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 24 tredje stycket och 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 41 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 41 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (1),

| — | med beaktande av det ramavtal om samarbete som ingicks av Europaparlamentet och ombudsmannen den 15 mars 2006 och som trädde i kraft den 1 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramavtal om samarbete som ingicks av Europaparlamentet och ombudsmannen den 15 mars 2006 och som trädde i kraft den 1 april 2006,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 oktober 2005”Empowerment to adopt and transmit communications to the European Ombudsman and authorise civil servants to appear before the European Ombudsman” (SEK(2005)1227), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 oktober 2005”Empowerment to adopt and transmit communications to the European Ombudsman and authorise civil servants to appear before the European Ombudsman” (SEK(2005)1227),

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut 2008/587/EG, Euratom av den 18 juni 2008 om ändring av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut 2008/587/EG, Euratom av den 18 juni 2008 om ändring av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (2),

| — | med beaktande av ombudsmannens revidering av genomförandebestämmelserna i syfte att spegla ändringarna i ombudsmannens stadga, som trädde i kraft den 1 januari 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ombudsmannens revidering av genomförandebestämmelserna i syfte att spegla ändringarna i ombudsmannens stadga, som trädde i kraft den 1 januari 2009,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska ombudsmannens verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska ombudsmannens verksamhet,

| — | med beaktande av artikel 205.2 andra och tredje meningen i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 205.2 andra och tredje meningen i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0275/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0275/2010), och av följande skäl:

| A. | Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet för 2009 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 19 april 2010, och ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, lade fram rapporten för utskottet för framställningar den 4 maj 2010 i Bryssel. |
| --- | --- |

A.

Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet för 2009 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 19 april 2010, och ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, lade fram rapporten för utskottet för framställningar den 4 maj 2010 i Bryssel.

| B. | I artikel 24 i EUF-fördraget anges att ”varje unionsmedborgare kan vända sig till den enligt artikel 228 tillsatta ombudsmannen”. |
| --- | --- |

B.

I artikel 24 i EUF-fördraget anges att ”varje unionsmedborgare kan vända sig till den enligt artikel 228 tillsatta ombudsmannen”.

| C. | I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner och organ”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner och organ”.

| D. | I artikel 43 i stadgan anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till unionens ombudsman vid missförhållanden i gemenskapsinstitutionernas eller gemenskapsorganens verksamhet, med undantag för domstolen och förstainstansrätten då dessa utövar sina domstolsfunktioner”. |
| --- | --- |

D.

I artikel 43 i stadgan anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till unionens ombudsman vid missförhållanden i gemenskapsinstitutionernas eller gemenskapsorganens verksamhet, med undantag för domstolen och förstainstansrätten då dessa utövar sina domstolsfunktioner”.

| E. | I och med EUF-fördragets ikraftträdande hör numera även den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt Europeiska rådets verksamhet till ombudsmannens behörighetsområde. |
| --- | --- |

E.

I och med EUF-fördragets ikraftträdande hör numera även den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt Europeiska rådets verksamhet till ombudsmannens behörighetsområde.

| F. | Enligt artikel 228 i EUF-fördraget ska ombudsmannen hädanefter ”väljas efter varje val till Europaparlamentet för dess valperiod”, och inte längre ”utses” av parlamentet. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 228 i EUF-fördraget ska ombudsmannen hädanefter ”väljas efter varje val till Europaparlamentet för dess valperiod”, och inte längre ”utses” av parlamentet.

| G. | Ombudsmannens arbete bidrar till en union ”där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt” som det står i artikel 1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

G.

Ombudsmannens arbete bidrar till en union ”där besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt” som det står i artikel 1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen.

| H. | Ombudsmannen registrerade 3 098 klagomål under 2009, jämfört med 3 406 klagomål under 2008. Av dessa befanns 727 klagomål (23 procent) falla inom ombudsmannens ämbetsområde, jämfört med 802 under 2008. |
| --- | --- |

H.

Ombudsmannen registrerade 3 098 klagomål under 2009, jämfört med 3 406 klagomål under 2008. Av dessa befanns 727 klagomål (23 procent) falla inom ombudsmannens ämbetsområde, jämfört med 802 under 2008.

| I. | Under 2009 påbörjade ombudsmannen 335 undersökningar på grundval av klagomål och 318 undersökningar fullbordades och avslutades, varav 311 var knutna till klagomål och 7 hade inletts på ombudsmannens initiativ. |
| --- | --- |

I.

Under 2009 påbörjade ombudsmannen 335 undersökningar på grundval av klagomål och 318 undersökningar fullbordades och avslutades, varav 311 var knutna till klagomål och 7 hade inletts på ombudsmannens initiativ.

| J. | I de 179 ärenden som löstes under 2009 (56 procent av samtliga) godtog institutionen i fråga en uppgörelse i godo eller avslutade ärendet, vilket återspeglar en växande vilja från institutionernas och organens sida att betrakta klagomålen till ombudsmannen som en möjlighet att rätta till misstag och att samarbeta med ombudsmannen till nytta för medborgarna. |
| --- | --- |

J.

I de 179 ärenden som löstes under 2009 (56 procent av samtliga) godtog institutionen i fråga en uppgörelse i godo eller avslutade ärendet, vilket återspeglar en växande vilja från institutionernas och organens sida att betrakta klagomålen till ombudsmannen som en möjlighet att rätta till misstag och att samarbeta med ombudsmannen till nytta för medborgarna.

| K. | Under 2009 kunde ombudsmannen påvisa administrativa missförhållanden i 12 procent av fallen (37 undersökningar) vilket ledde till kritiska anmärkningar i 35 fall. |
| --- | --- |

K.

Under 2009 kunde ombudsmannen påvisa administrativa missförhållanden i 12 procent av fallen (37 undersökningar) vilket ledde till kritiska anmärkningar i 35 fall.

| L. | Femton förslag till rekommendationer utfärdades under 2009. |
| --- | --- |

L.

Femton förslag till rekommendationer utfärdades under 2009.

| M. | De vanligaste anklagelserna om administrativa missförhållanden gällde bristande öppenhet och vägran att lämna ut information (i 36 procent av fallen), orättvisa eller maktmissbruk (14 procent), förseningar som hade kunnat undvikas (13 procent), förfarandefel (13 procent), försumlighet (6 procent), underlåtenhet från kommissionens sida att fylla sin funktion som fördragens väktare (6 procent), rättsliga förseelser (6 procent) och diskriminering (5 procent). |
| --- | --- |

M.

De vanligaste anklagelserna om administrativa missförhållanden gällde bristande öppenhet och vägran att lämna ut information (i 36 procent av fallen), orättvisa eller maktmissbruk (14 procent), förseningar som hade kunnat undvikas (13 procent), förfarandefel (13 procent), försumlighet (6 procent), underlåtenhet från kommissionens sida att fylla sin funktion som fördragens väktare (6 procent), rättsliga förseelser (6 procent) och diskriminering (5 procent).

| N. | Genomsnittstiden för behandling av klagomål gick från tretton månader under 2008 till nio månader 2009, vilket vittnar om ombudsmannens strävan efter att minska genomsnittstiden för sina undersökningar och om de berörda institutionernas samarbetsvilja. |
| --- | --- |

N.

Genomsnittstiden för behandling av klagomål gick från tretton månader under 2008 till nio månader 2009, vilket vittnar om ombudsmannens strävan efter att minska genomsnittstiden för sina undersökningar och om de berörda institutionernas samarbetsvilja.

| O. | Inte ett enda fall av administrativa missförhållanden ledde till en särskild rapport till Europaparlamentet under 2009. |
| --- | --- |

O.

Inte ett enda fall av administrativa missförhållanden ledde till en särskild rapport till Europaparlamentet under 2009.

| P. | Ombudsmannens kritiska anmärkningar och rekommendationer är inte juridiskt bindande utan har som syfte att uppmuntra EU:s institutioner och organ att utöva egenkontroll och undvika upprepning av misstag och missförhållanden i framtiden. |
| --- | --- |

P.

Ombudsmannens kritiska anmärkningar och rekommendationer är inte juridiskt bindande utan har som syfte att uppmuntra EU:s institutioner och organ att utöva egenkontroll och undvika upprepning av misstag och missförhållanden i framtiden.

| Q. | Ombudsmannens roll har utvecklats sedan institutionen skapades tack vare ombudsmannens oberoende ställning samt parlamentets och framställningsutskottets demokratiska kontroll av ombudsmannens verksamhet. |
| --- | --- |

Q.

Ombudsmannens roll har utvecklats sedan institutionen skapades tack vare ombudsmannens oberoende ställning samt parlamentets och framställningsutskottets demokratiska kontroll av ombudsmannens verksamhet.

| R. | Det är mycket viktigt att de europeiska institutionerna och organen fullt ut använder sig av de nödvändiga medlen för att kunna uppfylla sina skyldigheter att se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar. |
| --- | --- |

R.

Det är mycket viktigt att de europeiska institutionerna och organen fullt ut använder sig av de nödvändiga medlen för att kunna uppfylla sina skyldigheter att se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar.

| S. | Parlamentet antog genom sin resolution av den 6 september 2001 (3) ombudsmannen förslag till kodex för god förvaltningssed. |
| --- | --- |

S.

Parlamentet antog genom sin resolution av den 6 september 2001 (3) ombudsmannen förslag till kodex för god förvaltningssed.

| T. | Europeiska ombudsmannanätverket gör det möjligt att hänvisa klagande till de ombudsmän eller de organ som är bäst lämpade att hjälpa dem på deras nivå samt att utbyta information och bästa praxis. |
| --- | --- |

T.

Europeiska ombudsmannanätverket gör det möjligt att hänvisa klagande till de ombudsmän eller de organ som är bäst lämpade att hjälpa dem på deras nivå samt att utbyta information och bästa praxis.

| U. | Ombudsmannens och framställningsutskottets verksamheter kompletterar varandra och gör de respektive institutionernas arbete mer effektivt. |
| --- | --- |

U.

Ombudsmannens och framställningsutskottets verksamheter kompletterar varandra och gör de respektive institutionernas arbete mer effektivt.

| 1. | Europaparlamentet godkänner Europeiska ombudsmannens årsrapport för 2009. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Europeiska ombudsmannens årsrapport för 2009.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att Lissabonfördragets ikraftträdande förstärker ombudsmannens demokratiska legitimitet, tack vare att ombudsmannen väljs av Europaparlamentet, och att Lissabonfördraget utvidgar ombudsmannens mandat till att omfatta även den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt Europeiska rådets verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att Lissabonfördragets ikraftträdande förstärker ombudsmannens demokratiska legitimitet, tack vare att ombudsmannen väljs av Europaparlamentet, och att Lissabonfördraget utvidgar ombudsmannens mandat till att omfatta även den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt Europeiska rådets verksamhet.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att stadgan om de grundläggande rättigheterna, som i och med Lissabonfördragets ikraftträdande blivit juridiskt bindande, inkluderar rätten till en god förvaltning bland de grundläggande rättigheter som ska gälla för EU:s medborgare. Parlamentet uppmanar således ombudsmannen att i sin dagliga behandling av klagomål se till att stadgan om de grundläggande rättigheterna respekteras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att stadgan om de grundläggande rättigheterna, som i och med Lissabonfördragets ikraftträdande blivit juridiskt bindande, inkluderar rätten till en god förvaltning bland de grundläggande rättigheter som ska gälla för EU:s medborgare. Parlamentet uppmanar således ombudsmannen att i sin dagliga behandling av klagomål se till att stadgan om de grundläggande rättigheterna respekteras.

| 4. | Europaparlamentet anser att insyn, tillgång till information och respekt för rätten till god förvaltning är nödvändiga förutsättningar för medborgarnas tilltro till institutionernas förmåga att göra deras rättigheter gällande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att insyn, tillgång till information och respekt för rätten till god förvaltning är nödvändiga förutsättningar för medborgarnas tilltro till institutionernas förmåga att göra deras rättigheter gällande.

| 5. | Europaparlamentet anser att begreppet ”administrativa missförhållanden” även i fortsättningen ska tolkas brett, så att det inte enbart omfattar överträdelser av rättsliga regler eller allmänna principer i europeisk förvaltningsrätt, t.ex. objektivitet, proportionalitet och jämlikhet samt icke-diskriminering och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, utan också situationer då en institution inte agerar konsekvent och i god tro eller inte tar hänsyn till legitima förväntningar från medborgarna, inbegripet när en institution själv har förbundit sig att respektera vissa normer och standarder utan att vara tvingad att göra detta enligt fördragen eller sekundärlagstiftningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att begreppet ”administrativa missförhållanden” även i fortsättningen ska tolkas brett, så att det inte enbart omfattar överträdelser av rättsliga regler eller allmänna principer i europeisk förvaltningsrätt, t.ex. objektivitet, proportionalitet och jämlikhet samt icke-diskriminering och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, utan också situationer då en institution inte agerar konsekvent och i god tro eller inte tar hänsyn till legitima förväntningar från medborgarna, inbegripet när en institution själv har förbundit sig att respektera vissa normer och standarder utan att vara tvingad att göra detta enligt fördragen eller sekundärlagstiftningen.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens tydliga och uttömmande redogörelse av sin verksamhet. För kommande rapporter föreslår dock parlamentet att ombudsmannen i sammanfattningen av årets verksamhet och den tematiska genomgången fokuserar mer på strukturella problem och övergripande tendenser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar ombudsmannens tydliga och uttömmande redogörelse av sin verksamhet. För kommande rapporter föreslår dock parlamentet att ombudsmannen i sammanfattningen av årets verksamhet och den tematiska genomgången fokuserar mer på strukturella problem och övergripande tendenser.

| 7. | Europaparlamentet anser att ombudsmannen under den tidsperiod som rapporten omfattar har utövat sitt ämbete på ett aktivt och väl avvägt sätt, både vad gäller att undersöka och handlägga klagomål och att leda och avsluta undersökningar och när det gäller att upprätthålla konstruktiva förbindelser med Europeiska unionens institutioner och organ samt att uppmuntra medborgarna att utnyttja sina rättigheter gentemot dessa institutioner och organ. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att ombudsmannen under den tidsperiod som rapporten omfattar har utövat sitt ämbete på ett aktivt och väl avvägt sätt, både vad gäller att undersöka och handlägga klagomål och att leda och avsluta undersökningar och när det gäller att upprätthålla konstruktiva förbindelser med Europeiska unionens institutioner och organ samt att uppmuntra medborgarna att utnyttja sina rättigheter gentemot dessa institutioner och organ.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det utmärkta förhållandet mellan ombudsmannen och utskottet för framställningar inom de institutionella ramarna vad gäller den ömsesidiga respekten för respektive befogenheter. Parlamentet förespråkar det arbetssätt som redan har införts av ombudsmannen och som går ut på att en företrädare för ombudsmannaämbetet ska finnas närvarande vid alla möten i utskottet för framställningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det utmärkta förhållandet mellan ombudsmannen och utskottet för framställningar inom de institutionella ramarna vad gäller den ömsesidiga respekten för respektive befogenheter. Parlamentet förespråkar det arbetssätt som redan har införts av ombudsmannen och som går ut på att en företrädare för ombudsmannaämbetet ska finnas närvarande vid alla möten i utskottet för framställningar.

| 9. | Europaparlamentet uppskattar det viktiga arbete i linje med subsidiaritetsprincipen som utförs av Europeiska ombudsmannanätverket, som är representerat med 94 kontor i 32 länder, och i vilket även utskottet för framställningar ingår. Parlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannens samarbete med ombudsmän och liknande instanser på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppskattar det viktiga arbete i linje med subsidiaritetsprincipen som utförs av Europeiska ombudsmannanätverket, som är representerat med 94 kontor i 32 länder, och i vilket även utskottet för framställningar ingår. Parlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannens samarbete med ombudsmän och liknande instanser på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna.

| 10. | Europaparlamentet uppmärksammar att ombudsmannen under 2009 mottog 3 098 klagomål och att 318 undersökningar fullbordades och avslutades under samma period. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmärksammar att ombudsmannen under 2009 mottog 3 098 klagomål och att 318 undersökningar fullbordades och avslutades under samma period.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det betydande antal förfaranden som slutförts genom en uppgörelse i godo eller genom den berörda institutionens åtgärder (56 procent), vilket vittnar om ett konstruktivt samarbete mellan ombudsmannen och Europeiska unionens institutioner och organ. Parlamentet uppmanar ombudsmannen samt EU:s institutioner och organ att fortsätta sina insatser i detta avseende. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar det betydande antal förfaranden som slutförts genom en uppgörelse i godo eller genom den berörda institutionens åtgärder (56 procent), vilket vittnar om ett konstruktivt samarbete mellan ombudsmannen och Europeiska unionens institutioner och organ. Parlamentet uppmanar ombudsmannen samt EU:s institutioner och organ att fortsätta sina insatser i detta avseende.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar även de insatser som gjorts av ombudsmannen för att minska genomsnittstiden för sina undersökningar till nio månader. Parlamentet kräver att alla EU:s institutioner och organ ges de budget- och personalresurser som krävs för att klagomål och framställningar snabbt ska kunna följas upp. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar även de insatser som gjorts av ombudsmannen för att minska genomsnittstiden för sina undersökningar till nio månader. Parlamentet kräver att alla EU:s institutioner och organ ges de budget- och personalresurser som krävs för att klagomål och framställningar snabbt ska kunna följas upp.

| 13. | Europaparlamentet uppmärksammar att mer än en tredjedel av alla undersökningar som inleddes av ombudsmannen under 2009 gällde bristande öppenhet. Parlamentet kräver därför att den aktuella revideringen av förordning (EG) nr 1049/2001 inte ska begränsa den befintliga rätten till tillgång till information och dokument, utan leda till ett ännu mer proaktivt förhållningssätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmärksammar att mer än en tredjedel av alla undersökningar som inleddes av ombudsmannen under 2009 gällde bristande öppenhet. Parlamentet kräver därför att den aktuella revideringen av förordning (EG) nr 1049/2001 inte ska begränsa den befintliga rätten till tillgång till information och dokument, utan leda till ett ännu mer proaktivt förhållningssätt.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts under 2009 när det gäller att underlätta ombudsmannens tillgång till rådets konfidentiella dokument. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts under 2009 när det gäller att underlätta ombudsmannens tillgång till rådets konfidentiella dokument.

| 15. | Europaparlamentet noterar den kommunikationsstrategi som finns på ombudsmannens webbplats samt utvecklingen av webbplatsen, som enligt ombudsmannen har bidragit till att minska antalet otillåtliga klagomål. Parlamentet uppmuntrar ombudsmannen att fortsätta sina insatser för att informera EU-medborgarna om ombudsmannens roll och befogenheter samt om medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar den kommunikationsstrategi som finns på ombudsmannens webbplats samt utvecklingen av webbplatsen, som enligt ombudsmannen har bidragit till att minska antalet otillåtliga klagomål. Parlamentet uppmuntrar ombudsmannen att fortsätta sina insatser för att informera EU-medborgarna om ombudsmannens roll och befogenheter samt om medborgarnas rättigheter.

| 16. | Europaparlamentet instämmer i ombudsmannens åsikt om att man, förutom att respektera de bindande regler som är obligatoriska inom förvaltningen, måste utveckla en genuin serviceanda gentemot medborgarna för att en god förvaltning ska vara möjlig. Parlamentet uppmanar därför ombudsmannen att ta ytterligare initiativ för att främja denna serviceanda inom institutionerna och bland EU-medborgarna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet instämmer i ombudsmannens åsikt om att man, förutom att respektera de bindande regler som är obligatoriska inom förvaltningen, måste utveckla en genuin serviceanda gentemot medborgarna för att en god förvaltning ska vara möjlig. Parlamentet uppmanar därför ombudsmannen att ta ytterligare initiativ för att främja denna serviceanda inom institutionerna och bland EU-medborgarna.

| 17. | Europaparlamentet beklagar det antal klagomål som handlar om förseningar som hade kunnat undvikas vid registrering av förfrågningar, behandling av ärenden och beslutsfattande. Parlamentet föreslår att ekonomisk kompensation ska införas vid uppenbara och stora förseningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar det antal klagomål som handlar om förseningar som hade kunnat undvikas vid registrering av förfrågningar, behandling av ärenden och beslutsfattande. Parlamentet föreslår att ekonomisk kompensation ska införas vid uppenbara och stora förseningar.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att ombudsmannen har slutfört en undersökning på eget initiativ om de regler som tillämpas av kommissionen när det gäller medborgares förfrågningar om att få tillgång till dokument som rör överträdelseförfaranden. Parlamentet uppmanar till ett förstärkt samarbete med utskottet för framställningar och föreslår att ombudsmannen regelbundet informerar utskottet om sina undersökningar på eget initiativ och de resultat som uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en mer öppen och proaktiv inställning när det gäller information om överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att ombudsmannen har slutfört en undersökning på eget initiativ om de regler som tillämpas av kommissionen när det gäller medborgares förfrågningar om att få tillgång till dokument som rör överträdelseförfaranden. Parlamentet uppmanar till ett förstärkt samarbete med utskottet för framställningar och föreslår att ombudsmannen regelbundet informerar utskottet om sina undersökningar på eget initiativ och de resultat som uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en mer öppen och proaktiv inställning när det gäller information om överträdelseförfaranden.

| 19. | Europaparlamentet anser att den kodex för god förvaltningssed som ombudsmannen föreslog och parlamentet godkände i sin resolution av den 6 september 2001 tjänar som handledning och resurs för alla anställda i gemenskapens institutioner och organ. Parlamentet välkomnar att kodexen för god förvaltningssed har godkänts av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Parlamentet välkomnar även undertecknandet av en avsiktsförklaring mellan ombudsmannen och Europeiska investeringsbanken om behandling av klagomål. Parlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att överväga en revidering av kodexen om god förvaltningssed på grundval av de tio senaste årens erfarenheter, och att utifrån detta se till att man främjar och utbyter bästa praxis. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att den kodex för god förvaltningssed som ombudsmannen föreslog och parlamentet godkände i sin resolution av den 6 september 2001 tjänar som handledning och resurs för alla anställda i gemenskapens institutioner och organ. Parlamentet välkomnar att kodexen för god förvaltningssed har godkänts av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Parlamentet välkomnar även undertecknandet av en avsiktsförklaring mellan ombudsmannen och Europeiska investeringsbanken om behandling av klagomål. Parlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att överväga en revidering av kodexen om god förvaltningssed på grundval av de tio senaste årens erfarenheter, och att utifrån detta se till att man främjar och utbyter bästa praxis.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att de klagomål om medlemsstaters bristfälliga tillämpning av gemenskapsrätten som inkommer till de nationella ombudsmännen inte kartläggs av Europeiska ombudsmannen. Parlamentet föreslår att Europeiska ombudsmannen planerar en sammanställning av dessa klagomål för att få en bättre uppfattning om problemet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar att de klagomål om medlemsstaters bristfälliga tillämpning av gemenskapsrätten som inkommer till de nationella ombudsmännen inte kartläggs av Europeiska ombudsmannen. Parlamentet föreslår att Europeiska ombudsmannen planerar en sammanställning av dessa klagomål för att få en bättre uppfattning om problemet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att uppmuntra de nationella ombudsmännen att ha ett regelbundet utbyte med de nationella parlamenten enligt den modell som upprättats mellan Europeiska ombudsmannen och parlamentet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att uppmuntra de nationella ombudsmännen att ha ett regelbundet utbyte med de nationella parlamenten enligt den modell som upprättats mellan Europeiska ombudsmannen och parlamentet.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en gemensam förvaltningslag för alla EU:s organ, institutioner och byråer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en gemensam förvaltningslag för alla EU:s organ, institutioner och byråer.

| 23. | Europaparlamentet vill göra ombudsmannen uppmärksam på Epsos nya urvalsförfarande för personal och föreslår en uppföljning av tillämpningen av detta förfarande tillsammans med en analys av den konstaterade utvecklingen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet vill göra ombudsmannen uppmärksam på Epsos nya urvalsförfarande för personal och föreslår en uppföljning av tillämpningen av detta förfarande tillsammans med en analys av den konstaterade utvecklingen.

| 24. | Europaparlamentet stöder idén om en gemensam intranätportal för alla medlemmar i Europeiska ombudsmannanätverket för att säkerställa en regelbunden spridning av resultat. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder idén om en gemensam intranätportal för alla medlemmar i Europeiska ombudsmannanätverket för att säkerställa en regelbunden spridning av resultat.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och till medlemsstaternas regeringar, parlament och ombudsmän eller organ med liknande befogenheter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för framställningar till rådet, kommissionen, Europeiska ombudsmannen och till medlemsstaternas regeringar, parlament och ombudsmän eller organ med liknande befogenheter.

---

(1)  EGT, L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  EUT L 189, 17.7.2008, s. 25.

(3)  EUT C 72 E, 21.3.2002, s. 331.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/43

---

Torsdagen den 25 november 2010Den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 676/2008/RT

P7_TA(2010)0436

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen med anledning av förslaget till rekommendation till Europeiska kommissionen i klagomål 676/2008/RT (2010/2086(INI))

2012/C 99 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den särskilda rapporten av den 24 februari 2010 från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten av den 24 februari 2010 från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet,

| — | med beaktande av artikel 228.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fd. artikel 195 i EG-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 228.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (fd. artikel 195 i EG-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 41.1, 42 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 41.1, 42 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (1), senast ändrat genom Europaparlamentets beslut 2008/587/EG, Euratom av den 18 juni 2008 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (1), senast ändrat genom Europaparlamentets beslut 2008/587/EG, Euratom av den 18 juni 2008 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (3),

| — | med beaktande av artikel 205.2 första meningen i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 205.2 första meningen i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0293/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0293/2010), och av följande skäl:

| A. | I artikel 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ges Europeiska ombudsmannen befogenhet att från varje unionsmedborgare ta emot klagomål om missförhållanden i unionsinstitutionernas, unionsorganens eller unionsbyråernas verksamhet. |
| --- | --- |

A.

I artikel 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ges Europeiska ombudsmannen befogenhet att från varje unionsmedborgare ta emot klagomål om missförhållanden i unionsinstitutionernas, unionsorganens eller unionsbyråernas verksamhet.

| B. | Klagomål från EU-medborgare är en viktig informationskälla beträffande eventuella överträdelser av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

B.

Klagomål från EU-medborgare är en viktig informationskälla beträffande eventuella överträdelser av gemenskapsrätten.

| C. | I artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna föreskrivs att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner, organ och byråer”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna föreskrivs att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner, organ och byråer”.

| D. | Den 1 mars 2007 ansökte en icke-statlig organisation för miljöskydd hos kommissionen om att få tillgång till uppgifter och handlingar som fanns hos generaldirektoratet för näringsliv och hos kommissionens tidigare vice ordförande med ansvar för näringsliv och industri. Handlingarna gällde sammanträden mellan kommissionen och företrädare för biltillverkare där kommissionens strategi i frågan om koldioxidutsläpp från bilar hade diskuterats. |
| --- | --- |

D.

Den 1 mars 2007 ansökte en icke-statlig organisation för miljöskydd hos kommissionen om att få tillgång till uppgifter och handlingar som fanns hos generaldirektoratet för näringsliv och hos kommissionens tidigare vice ordförande med ansvar för näringsliv och industri. Handlingarna gällde sammanträden mellan kommissionen och företrädare för biltillverkare där kommissionens strategi i frågan om koldioxidutsläpp från bilar hade diskuterats.

| E. | Kommissionen beviljade tillgång till 15 av 18 skrivelser som översänts till den dåvarande kommissionsledamoten Günter Verheugen, men nekade tillgång till tre skrivelser som översänts av den tyska biltillverkaren Porsche, med motiveringen att ett utlämnande av dessa skrivelser skulle undergräva skyddet för företagets affärsintressen. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen beviljade tillgång till 15 av 18 skrivelser som översänts till den dåvarande kommissionsledamoten Günter Verheugen, men nekade tillgång till tre skrivelser som översänts av den tyska biltillverkaren Porsche, med motiveringen att ett utlämnande av dessa skrivelser skulle undergräva skyddet för företagets affärsintressen.

| F. | I artikel 1a i förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4) anges att syftet med denna förordning är att garantera största möjliga tillgång till handlingar som finns hos rådet, Europaparlamentet och kommissionen. Enligt Europeiska unionens domstols fasta rättspraxis ska alla undantag från denna princip tolkas strikt. |
| --- | --- |

F.

I artikel 1a i förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (4) anges att syftet med denna förordning är att garantera största möjliga tillgång till handlingar som finns hos rådet, Europaparlamentet och kommissionen. Enligt Europeiska unionens domstols fasta rättspraxis ska alla undantag från denna princip tolkas strikt.

| G. | Kommissionen nekade den klagande tillgång till de relevanta skrivelserna från Porsche AG på grundval av artikel 4.2 första strecksatsen i förordning (EG) nr 1049/2001, där det föreskrivs att ”institutionerna skall vägra att ge tillgång till en handling om ett utlämnande skulle undergräva skyddet för en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter ...”. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen nekade den klagande tillgång till de relevanta skrivelserna från Porsche AG på grundval av artikel 4.2 första strecksatsen i förordning (EG) nr 1049/2001, där det föreskrivs att ”institutionerna skall vägra att ge tillgång till en handling om ett utlämnande skulle undergräva skyddet för en fysisk eller juridisk persons affärsintressen, inklusive immateriella rättigheter ...”.

| H. | Skrivelserna i fråga översändes av Porsche AG i samband med kommissionens samråd med huvudintressenterna om översynen av gemenskapens strategi för att minska koldioxidutsläppen från personbilar. Det var följaktligen troligt att de tre skrivelserna innehöll uppgifter om Porsche AG:s affärsförbindelser, och kommissionen kunde därför ha bedömt att de omfattades av det undantag som fastställs i artikel 4.2 första strecksatsen i förordning (EG) nr 1049/2001. |
| --- | --- |

H.

Skrivelserna i fråga översändes av Porsche AG i samband med kommissionens samråd med huvudintressenterna om översynen av gemenskapens strategi för att minska koldioxidutsläppen från personbilar. Det var följaktligen troligt att de tre skrivelserna innehöll uppgifter om Porsche AG:s affärsförbindelser, och kommissionen kunde därför ha bedömt att de omfattades av det undantag som fastställs i artikel 4.2 första strecksatsen i förordning (EG) nr 1049/2001.

| I. | Ombudsmannens personal undersökte de tre skrivelserna från Porsche AG samt korrespondens via e-post mellan kommissionen och Porsche, där kommissionen upplyste Porsche om att den inte hade för avsikt att lämna ut de tre skrivelserna. På grundval av denna undersökning drog ombudsmannen slutsatsen att kommissionen felaktigt hade vägrat att ge fullständig tillgång till skrivelserna från Porsche AG i enlighet med artikel 4.2 första strecksatsen, och tillgång till delar av handlingarna i enlighet med artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1049/2001 (5). Detta utgjorde ett administrativt missförhållande. |
| --- | --- |

I.

Ombudsmannens personal undersökte de tre skrivelserna från Porsche AG samt korrespondens via e-post mellan kommissionen och Porsche, där kommissionen upplyste Porsche om att den inte hade för avsikt att lämna ut de tre skrivelserna. På grundval av denna undersökning drog ombudsmannen slutsatsen att kommissionen felaktigt hade vägrat att ge fullständig tillgång till skrivelserna från Porsche AG i enlighet med artikel 4.2 första strecksatsen, och tillgång till delar av handlingarna i enlighet med artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1049/2001 (5). Detta utgjorde ett administrativt missförhållande.

| J. | Den 27 oktober 2008 ingav ombudsmannen ett förslag till rekommendation till kommissionen där han beskrev sin sakliga och rättsliga analys i detalj och konstaterade att kommissionen borde bevilja tillgång till de tre skrivelser som översänts av Porsche AG till den tidigare vice ordföranden Günter Verheugen i sin helhet, eller överväga att lämna ut delar av dem. |
| --- | --- |

J.

Den 27 oktober 2008 ingav ombudsmannen ett förslag till rekommendation till kommissionen där han beskrev sin sakliga och rättsliga analys i detalj och konstaterade att kommissionen borde bevilja tillgång till de tre skrivelser som översänts av Porsche AG till den tidigare vice ordföranden Günter Verheugen i sin helhet, eller överväga att lämna ut delar av dem.

| K. | På grundval av artikel 195 i EG-fördraget (nu artikel 228 i FEUF) uppmanade ombudsmannen kommissionen att inkomma med ett detaljerat yttrande inom tre månader, det vill säga senast den 31 januari 2009. |
| --- | --- |

K.

På grundval av artikel 195 i EG-fördraget (nu artikel 228 i FEUF) uppmanade ombudsmannen kommissionen att inkomma med ett detaljerat yttrande inom tre månader, det vill säga senast den 31 januari 2009.

| L. | Kommissionen ingav inte sitt yttrande inom den frist på tre månader som föreskrivs i artikel 228 i FEUF, utan krävde i stället sex förlängningar av tidsfristen för att inge sitt detaljerade yttrande om ombudsmannens förslag till rekommendation. I juli och återigen i september 2009 informerade ombudsmannen kommissionens sekretariat om sin avsikt att lägga fram en särskild rapport för parlamentet om han inte fick något svar på sitt förslag till rekommendation. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen ingav inte sitt yttrande inom den frist på tre månader som föreskrivs i artikel 228 i FEUF, utan krävde i stället sex förlängningar av tidsfristen för att inge sitt detaljerade yttrande om ombudsmannens förslag till rekommendation. I juli och återigen i september 2009 informerade ombudsmannen kommissionens sekretariat om sin avsikt att lägga fram en särskild rapport för parlamentet om han inte fick något svar på sitt förslag till rekommendation.

| M. | När den nya kommissionen hade tillträtt beviljade den tillgång till skrivelserna. Detta skedde emellertid mer än 15 månader efter att förslaget till rekommendation hade utfärdats, och inte inom de tre månader som föreskrivs i Europeiska ombudsmannens stadga och i artikel 228 i FEUF. |
| --- | --- |

M.

När den nya kommissionen hade tillträtt beviljade den tillgång till skrivelserna. Detta skedde emellertid mer än 15 månader efter att förslaget till rekommendation hade utfärdats, och inte inom de tre månader som föreskrivs i Europeiska ombudsmannens stadga och i artikel 228 i FEUF.

| N. | Genom att dröja med sitt svar på förslaget till rekommendation i 15 månader åsidosatte kommissionen sin skyldighet att samarbeta lojalt och i ärligt uppsåt med ombudsmannen under hans undersökning av klagomål 676/2008/RT. Detta är skadligt inte bara för den interinstitutionella dialogen, utan också för EU:s anseende hos allmänheten. |
| --- | --- |

N.

Genom att dröja med sitt svar på förslaget till rekommendation i 15 månader åsidosatte kommissionen sin skyldighet att samarbeta lojalt och i ärligt uppsåt med ombudsmannen under hans undersökning av klagomål 676/2008/RT. Detta är skadligt inte bara för den interinstitutionella dialogen, utan också för EU:s anseende hos allmänheten.

| O. | Ombudsmannen har påvisat dröjsmål från kommissionens sida i ytterligare ett ärende beträffande tillgång till handlingar (355/2007(TN)FOR), där kommissionen skulle ha ingett sitt detaljerade yttrande om ombudsmannens förslag till rekommendation senast den 31 oktober 2009, men till dags dato fortfarande inte har gjort detta. |
| --- | --- |

O.

Ombudsmannen har påvisat dröjsmål från kommissionens sida i ytterligare ett ärende beträffande tillgång till handlingar (355/2007(TN)FOR), där kommissionen skulle ha ingett sitt detaljerade yttrande om ombudsmannens förslag till rekommendation senast den 31 oktober 2009, men till dags dato fortfarande inte har gjort detta.

| P. | Endast i fyra av de 22 ärenden om tillgång till handlingar som ombudsmannen behandlade under 2009 besvarade kommissionen klagomålen inom de ursprungliga tidsfristerna. I 14 av dessa 22 ärenden ingav kommissionen sitt svar mer än 30 dagar för sent, och i sex ärenden ingav den sitt svar minst 80 dagar för sent. |
| --- | --- |

P.

Endast i fyra av de 22 ärenden om tillgång till handlingar som ombudsmannen behandlade under 2009 besvarade kommissionen klagomålen inom de ursprungliga tidsfristerna. I 14 av dessa 22 ärenden ingav kommissionen sitt svar mer än 30 dagar för sent, och i sex ärenden ingav den sitt svar minst 80 dagar för sent.

| Q. | Europaparlamentets ansvar som EU:s enda folkvalda församling är att garantera och skydda Europeiska ombudsmannens oberoende i fullgörandet av hans åligganden gentemot EU:s medborgare, och att övervaka genomförandet av hans rekommendationer. |
| --- | --- |

Q.

Europaparlamentets ansvar som EU:s enda folkvalda församling är att garantera och skydda Europeiska ombudsmannens oberoende i fullgörandet av hans åligganden gentemot EU:s medborgare, och att övervaka genomförandet av hans rekommendationer.

| 1. | Europaparlamentet stöder Europeiska ombudsmannens kritik och hans rekommendation till kommissionen i samband med klagomål 676/2008/RT. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder Europeiska ombudsmannens kritik och hans rekommendation till kommissionen i samband med klagomål 676/2008/RT.

| 2. | Europaparlamentet medger att kommissionens mycket försenade svar till ombudsmannen i detta ärende utgör ett åsidosättande av dess fördragsenliga skyldighet till lojalt samarbete. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet medger att kommissionens mycket försenade svar till ombudsmannen i detta ärende utgör ett åsidosättande av dess fördragsenliga skyldighet till lojalt samarbete.

| 3. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över kommissionens allmänna praxis att försena och hindra ombudsmannens undersökningar av ärenden som rör tillgång till handlingar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över kommissionens allmänna praxis att försena och hindra ombudsmannens undersökningar av ärenden som rör tillgång till handlingar.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att kommissionen i samband med sådana samråd som föreskrivs i artikel 4.4 i förordning (EG) nr 1049/2001 måste fastställa en svarsfrist för den tredje part som upprättat handlingen. Parlamentet understryker att kommissionen bör utöva denna befogenhet på ett sätt som gör det möjligt för den att iaktta sina egna svarsfrister (6). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om att kommissionen i samband med sådana samråd som föreskrivs i artikel 4.4 i förordning (EG) nr 1049/2001 måste fastställa en svarsfrist för den tredje part som upprättat handlingen. Parlamentet understryker att kommissionen bör utöva denna befogenhet på ett sätt som gör det möjligt för den att iaktta sina egna svarsfrister (6).

| 5. | Europaparlamentet påminner om att EU:s institutioner enligt relevant rättspraxis om principen om lojalt samarbete (artikel 4.3 i FEU) är skyldiga att samarbeta i ärligt uppsåt i sina förbindelser med varandra. Parlamentet noterar att denna skyldighet tydligt fastslås i den nya artikeln 13.2 i FEU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att EU:s institutioner enligt relevant rättspraxis om principen om lojalt samarbete (artikel 4.3 i FEU) är skyldiga att samarbeta i ärligt uppsåt i sina förbindelser med varandra. Parlamentet noterar att denna skyldighet tydligt fastslås i den nya artikeln 13.2 i FEU.

| 6. | Europaparlamentet anser att kommissionens bristande samarbetsvilja i detta och andra ärenden som rör tillgång till handlingar riskerar att urholka medborgarnas förtroende för kommissionen samt undergräva Europeiska ombudsmannens och Europaparlamentets möjligheter att övervaka kommissionen på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Därmed strider detta mot själva den rättsstatsprincip som EU grundas på. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att kommissionens bristande samarbetsvilja i detta och andra ärenden som rör tillgång till handlingar riskerar att urholka medborgarnas förtroende för kommissionen samt undergräva Europeiska ombudsmannens och Europaparlamentets möjligheter att övervaka kommissionen på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Därmed strider detta mot själva den rättsstatsprincip som EU grundas på.

| 7. | Europaparlamentet kräver att kommissionen ska göra ett åtagande gentemot parlamentet om att uppfylla sin skyldighet till lojalt samarbete med Europeiska ombudsmannen i framtiden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver att kommissionen ska göra ett åtagande gentemot parlamentet om att uppfylla sin skyldighet till lojalt samarbete med Europeiska ombudsmannen i framtiden.

| 8. | Europaparlamentet anser att parlamentet – om kommissionen skulle underlåta att göra ett sådant åtagande och/eller fortsätta visa bristande samarbetsvilja gentemot ombudsmannen – kan komma att vidta sanktioner mot kommissionen. I dessa sanktioner kan bland annat ingå att placera en del av kommissionens budget för administrativa utgifter i reserven. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att parlamentet – om kommissionen skulle underlåta att göra ett sådant åtagande och/eller fortsätta visa bristande samarbetsvilja gentemot ombudsmannen – kan komma att vidta sanktioner mot kommissionen. I dessa sanktioner kan bland annat ingå att placera en del av kommissionens budget för administrativa utgifter i reserven.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen.

---

(1)  EGT L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  EUT L 189, 17.7.2008, s. 25.

(3)  EGT C 244, 10.10.2002, s. 5.

(4)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

(5)  Artikel 4.6 i förordning (EG) nr 1049/2001 har följande lydelse: ”Om enbart delar av den begärda handlingen omfattas av något av undantagen, skall övriga delar av handlingen lämnas ut.”

(6)  I artikel 5.5 i tillämpningsföreskrifterna till förordning (EG) nr 1049/2001, fogade till kommissionens beslut 2001/937/EG, föreskrivs att ”Den tredje part som upprättat handlingen skall svara inom en tidsfrist som inte får vara kortare än fem arbetsdagar, men som skall göra det möjligt för kommissionen att iaktta sina egna svarsfrister ...”.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/46

---

Torsdagen den 25 november 2010Kommissionens tjugosjätte årsrapport om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning (2008)

P7_TA(2010)0437

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om kommissionens tjugosjätte årsrapport om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning (2008) (2010/2076(INI))

2012/C 99 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens utvärderingsrapport för EU-pilotprojektet (KOM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utvärderingsrapport för EU-pilotprojektet (KOM(2010)0070),

| — | med beaktande av kommissions tjugofemte årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2007) (KOM(2008)0777), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissions tjugofemte årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2007) (KOM(2008)0777),

| — | med beaktande av kommissionens avdelningars arbetsdokument (SEK(2009)1683, SEK(2009)1684, SEK(2009)1685 och SEK(2010)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens avdelningars arbetsdokument (SEK(2009)1683, SEK(2009)1684, SEK(2009)1685 och SEK(2010)0182),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 september 2007”En europeisk union som bygger på resultat – tillämpning av gemenskapsrätten” (KOM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 september 2007”En europeisk union som bygger på resultat – tillämpning av gemenskapsrätten” (KOM(2007)0502),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2002 om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (KOM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2002 om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (KOM(2002)0141),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 februari 2008 om kommissionens tjugotredje årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2005) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 februari 2008 om kommissionens tjugotredje årsrapport om kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2005) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2008 om de nationella domarnas roll i det europeiska rättssystemet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2008 om de nationella domarnas roll i det europeiska rättssystemet (2),

| — | med beaktande av artikel 119.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 119.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för framställningar (A7-0291/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för framställningar (A7-0291/2010).

| 1. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte svarat på de frågor som parlamentet tagit upp i sina tidigare resolutioner, särskilt den nämnda resolutionen av den 21 februari 2008. Det saknas framsteg när det gäller öppenheten, särskilt med avseende på ”EU-pilotprojektet” och frågan om personalresurser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte svarat på de frågor som parlamentet tagit upp i sina tidigare resolutioner, särskilt den nämnda resolutionen av den 21 februari 2008. Det saknas framsteg när det gäller öppenheten, särskilt med avseende på ”EU-pilotprojektet” och frågan om personalresurser.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen genom EU-pilotprojektet syftar till att öka ”åtaganden, samarbete och partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna” (3) och i nära samarbete med förvaltningarna i medlemsstaterna överväger hur man ska hantera tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning. Detta initiativ motsvarar det nya behovet av samarbete mellan Europeiska unionens samtliga institutioner och tjänar intressena hos en välfungerande union som efter antagandet av Lissabonfördraget fokusar på medborgarna. Parlamentet understryker kommissionens skyldighet enligt artikel 17 i EU-fördraget att ”säkerställa tillämpningen av fördragen och av de åtgärder som institutionerna antar i enlighet med fördragen”. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen genom EU-pilotprojektet syftar till att öka ”åtaganden, samarbete och partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna” (3) och i nära samarbete med förvaltningarna i medlemsstaterna överväger hur man ska hantera tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning. Detta initiativ motsvarar det nya behovet av samarbete mellan Europeiska unionens samtliga institutioner och tjänar intressena hos en välfungerande union som efter antagandet av Lissabonfördraget fokusar på medborgarna. Parlamentet understryker kommissionens skyldighet enligt artikel 17 i EU-fördraget att ”säkerställa tillämpningen av fördragen och av de åtgärder som institutionerna antar i enlighet med fördragen”.

| 3. | Å ena sidan framställs det som att medborgarna har en nyckelroll i samband med att på plats se till att EU-lagstiftningen efterlevs (4), medan de å andra sidan – i EU-pilotprojektet – ännu mer utestängs från alla påföljande förfaranden. Europaparlamentet anser att detta inte överensstämmer med de högtidliga förklaringarna i fördragen om att ”besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt” (artikel 1 i EU-fördraget), att ”unionens institutioner ... [ska] utföra sitt arbete så öppet som möjligt” (artikel 15 i EUF-fördraget) och att ”unionen ... i all sin verksamhet [ska] respektera principen om jämlikhet mellan sina medborgare, som ska få lika uppmärksamhet från unionens institutioner” (artikel 9 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

3.

Å ena sidan framställs det som att medborgarna har en nyckelroll i samband med att på plats se till att EU-lagstiftningen efterlevs (4), medan de å andra sidan – i EU-pilotprojektet – ännu mer utestängs från alla påföljande förfaranden. Europaparlamentet anser att detta inte överensstämmer med de högtidliga förklaringarna i fördragen om att ”besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt” (artikel 1 i EU-fördraget), att ”unionens institutioner ... [ska] utföra sitt arbete så öppet som möjligt” (artikel 15 i EUF-fördraget) och att ”unionen ... i all sin verksamhet [ska] respektera principen om jämlikhet mellan sina medborgare, som ska få lika uppmärksamhet från unionens institutioner” (artikel 9 i EU-fördraget).

| 4. | Europaparlamentet noterar att kommissionen, för att göra ”EU Pilot” funktionsdugligt, har skapat en sekretessbelagd onlinedatabas (5) för kommunikation mellan kommissionens avdelningar och myndigheterna i medlemsstaterna. Det uppmanar kommissionen att ge parlamentet meningsfyllt tillträde till denna databas för att det ska kunna utöva rollen som övervakare av att kommissionen fullgör sina skyldigheter som fördragens väktare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att kommissionen, för att göra ”EU Pilot” funktionsdugligt, har skapat en sekretessbelagd onlinedatabas (5) för kommunikation mellan kommissionens avdelningar och myndigheterna i medlemsstaterna. Det uppmanar kommissionen att ge parlamentet meningsfyllt tillträde till denna databas för att det ska kunna utöva rollen som övervakare av att kommissionen fullgör sina skyldigheter som fördragens väktare.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att medborgarnas aktiva roll i Europeiska unionen tydligt fastställs i fördraget om Europeiska unionen, med särskild hänvisning till det europeiska medborgarinitiativet. Parlamentet anser att medborgarnas möjlighet att fastställa en dagordning för lagstiftning också står i direkt förbindelse med deras nuvarande och viktiga roll när det gäller att säkra korrekt tillämpning och efterlevnad av Europeiska unionens lagstiftning och insynen i och tillförlitligheten hos förfarandena i samband med detta. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att medborgarnas aktiva roll i Europeiska unionen tydligt fastställs i fördraget om Europeiska unionen, med särskild hänvisning till det europeiska medborgarinitiativet. Parlamentet anser att medborgarnas möjlighet att fastställa en dagordning för lagstiftning också står i direkt förbindelse med deras nuvarande och viktiga roll när det gäller att säkra korrekt tillämpning och efterlevnad av Europeiska unionens lagstiftning och insynen i och tillförlitligheten hos förfarandena i samband med detta.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sin sammanfattande rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning lägger större vikt vid införlivandet än vid den faktiska tillämpningen. Kommissionen uppmanas att på lämpligt sätt erkänna framställningarnas roll i samband med kontrollen av den faktiska tillämpningen av unionsrätten. Det är mycket vanligt att framställningarna ger en första fingervisning, efter införlivandet, om att medlemsstaterna släpar efter med genomförandet av lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sin sammanfattande rapport om kontrollen av unionsrättens tillämpning lägger större vikt vid införlivandet än vid den faktiska tillämpningen. Kommissionen uppmanas att på lämpligt sätt erkänna framställningarnas roll i samband med kontrollen av den faktiska tillämpningen av unionsrätten. Det är mycket vanligt att framställningarna ger en första fingervisning, efter införlivandet, om att medlemsstaterna släpar efter med genomförandet av lagstiftningsåtgärder.

| 7. | Europaparlamentet anser att kommissionens årsrapporter om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning i sin nuvarande form inte ger medborgarna och de övriga institutionerna tillräcklig information om det verkliga läget i fråga om tillämpningen av EU-lagstiftningen, eftersom kommissionen endast hänvisar till formella förfaranden som inletts mot medlemsstater som inte införlivat EU-lagstiftning med sina nationella rättssystem. Det skulle emellertid i hög grad ligga i medborgarnas och parlamentets intresse att få information om när kommissionen påbörjar fördragsbrottsförfaranden på grund av felaktigt eller bristfälligt införlivande av EU-lagstiftning, tillsammans med detaljer om dessa förfaranden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att kommissionens årsrapporter om kontroll av tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning i sin nuvarande form inte ger medborgarna och de övriga institutionerna tillräcklig information om det verkliga läget i fråga om tillämpningen av EU-lagstiftningen, eftersom kommissionen endast hänvisar till formella förfaranden som inletts mot medlemsstater som inte införlivat EU-lagstiftning med sina nationella rättssystem. Det skulle emellertid i hög grad ligga i medborgarnas och parlamentets intresse att få information om när kommissionen påbörjar fördragsbrottsförfaranden på grund av felaktigt eller bristfälligt införlivande av EU-lagstiftning, tillsammans med detaljer om dessa förfaranden.

| 8. | Europaparlamentet önskar försäkra sig om att kommissionen fortsätter att ta fram uppgifter om alla typer av överträdelse, och att dessa uppgifter i sin helhet fritt ställs till parlamentets förfogande så att det kan utöva sin roll att övervaka kommissionens fullgörande av sina skyldigheter som fördragens väktare. Parlamentet påpekar att insamlingen och klassificeringen av dessa uppgifter bör stämma överens med de tidigare årsrapporterna för att parlamentet på ett meningsfullt sätt ska kunna utvärdera de framsteg som kommissionen gjort, oberoende av om överträdelserna behandlats via EU Pilot eller genom det ursprungliga fördragsbrotts- eller överträdelseförfarandet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet önskar försäkra sig om att kommissionen fortsätter att ta fram uppgifter om alla typer av överträdelse, och att dessa uppgifter i sin helhet fritt ställs till parlamentets förfogande så att det kan utöva sin roll att övervaka kommissionens fullgörande av sina skyldigheter som fördragens väktare. Parlamentet påpekar att insamlingen och klassificeringen av dessa uppgifter bör stämma överens med de tidigare årsrapporterna för att parlamentet på ett meningsfullt sätt ska kunna utvärdera de framsteg som kommissionen gjort, oberoende av om överträdelserna behandlats via EU Pilot eller genom det ursprungliga fördragsbrotts- eller överträdelseförfarandet.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att förseningar i tillämpning, införlivande och efterlevnad av Europeiska unionens lagstiftning direkt inverkar på medborgarnas och företagens dagliga liv och på utövandet av deras rättigheter, vilket skapar osäkerhet om rättsläget och hindrar allmänheten och företagen från att till fullo dra nytta av den inre marknaden. Parlamentet påpekar att brister i efterlevnad och tillämpning av EU-rätten föranleder höga kostnader och, som en följd därav, medför en brist på förtroende för EU:s institutioner. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att förseningar i tillämpning, införlivande och efterlevnad av Europeiska unionens lagstiftning direkt inverkar på medborgarnas och företagens dagliga liv och på utövandet av deras rättigheter, vilket skapar osäkerhet om rättsläget och hindrar allmänheten och företagen från att till fullo dra nytta av den inre marknaden. Parlamentet påpekar att brister i efterlevnad och tillämpning av EU-rätten föranleder höga kostnader och, som en följd därav, medför en brist på förtroende för EU:s institutioner.

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt att vissa medlemsstater underskattar värdet av en korrekt och punktlig tillämpning av EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar dem att ge tillräcklig prioritet åt införlivande och tillämpning, så att förseningar kan undvikas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar djupt att vissa medlemsstater underskattar värdet av en korrekt och punktlig tillämpning av EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar dem att ge tillräcklig prioritet åt införlivande och tillämpning, så att förseningar kan undvikas.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om en ”förfarandekod” i form av en förordning på grundval av den nya rättsliga grunden i artikel 298 i EUF-fördraget, som anger de olika aspekterna av fördragsbrottsförfarandena, bland annat meddelanden, tidsfrister, rätten att höras, skyldigheten att uppge skäl och så vidare, i syfte att stärka medborgarnas rättigheter och insynen. Parlamentet påminner kommissionen om att dess meddelande från 2002 utgör en viktig referens när en sådan ”förfarandekod” ska utarbetas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om en ”förfarandekod” i form av en förordning på grundval av den nya rättsliga grunden i artikel 298 i EUF-fördraget, som anger de olika aspekterna av fördragsbrottsförfarandena, bland annat meddelanden, tidsfrister, rätten att höras, skyldigheten att uppge skäl och så vidare, i syfte att stärka medborgarnas rättigheter och insynen. Parlamentet påminner kommissionen om att dess meddelande från 2002 utgör en viktig referens när en sådan ”förfarandekod” ska utarbetas.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att utskottet för rättsliga frågor nyligen inrättade en arbetsgrupp om EU:s förvaltningslagstiftning för att undersöka huruvida en kodifiering av EU:s förvaltningslagstiftning är möjlig och vad ett sådant projekt skulle inbegripa i praktiken. Parlamentet anser att slutsatserna från denna arbetsgrupp bör beaktas när en europeisk förvaltningskod diskuteras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att utskottet för rättsliga frågor nyligen inrättade en arbetsgrupp om EU:s förvaltningslagstiftning för att undersöka huruvida en kodifiering av EU:s förvaltningslagstiftning är möjlig och vad ett sådant projekt skulle inbegripa i praktiken. Parlamentet anser att slutsatserna från denna arbetsgrupp bör beaktas när en europeisk förvaltningskod diskuteras.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att rättsutskottet nyligen enhälligt antog en skrivelse som stöder synpunkterna från en framställare som kräver ett standardiserat administrativt förfarande för kontroll och efterlevnad av EU-lagstiftningen vilket respekterar kommissionens handlingsutrymme i fråga om när och mot vem förfaranden ska inledas, samtidigt som detta handlingsutrymme skulle begränsas till att omfattas av vad som gäller för god förvaltningssed (6). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att rättsutskottet nyligen enhälligt antog en skrivelse som stöder synpunkterna från en framställare som kräver ett standardiserat administrativt förfarande för kontroll och efterlevnad av EU-lagstiftningen vilket respekterar kommissionens handlingsutrymme i fråga om när och mot vem förfaranden ska inledas, samtidigt som detta handlingsutrymme skulle begränsas till att omfattas av vad som gäller för god förvaltningssed (6).

| 14. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen som fördragens väktare spelar en primär roll när det gäller att säkerställa den korrekta och punktliga tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning i medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att använda alla sina befogenheter enligt fördragen, särskilt de nya bestämmelserna i artikel 260 i EUF-fördraget om medlemsstaters underlåtenhet att anmäla genomförandebestämmelser i anslutning till direktiv. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen som fördragens väktare spelar en primär roll när det gäller att säkerställa den korrekta och punktliga tillämpningen av Europeiska unionens lagstiftning i medlemsstaterna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att använda alla sina befogenheter enligt fördragen, särskilt de nya bestämmelserna i artikel 260 i EUF-fördraget om medlemsstaters underlåtenhet att anmäla genomförandebestämmelser i anslutning till direktiv.

| 15. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 9 februari 2010 om en översyn av ramavtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (7), där det uppmanade kommissionen att ”ge parlamentet en sammanfattning av alla överträdelseförfaranden från den formella underrättelsen, inklusive, om parlamentet så begär, ... av de ärenden som berörs av överträdelseförfarandet” (8). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 9 februari 2010 om en översyn av ramavtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (7), där det uppmanade kommissionen att ”ge parlamentet en sammanfattning av alla överträdelseförfaranden från den formella underrättelsen, inklusive, om parlamentet så begär, ... av de ärenden som berörs av överträdelseförfarandet” (8).

| 16. | Europaparlamentet anser att EU-medborgarna bör kunna förvänta sig samma öppenhet från kommissionen oavsett om de inger ett formellt klagomål eller utövar sin framställningsrätt enligt fördraget. Parlamentet begär därför att dess utskott för framställningar ges tydlig information om framstegen i de fördragsbrotts- och överträdelseförfaranden som löper parallellt med oavslutade framställningar. Kommissionen uppmanas dessutom att klargöra för utskottet för framställningar och den breda allmänheten hur förfrågningar och klagomål hanteras. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att EU-medborgarna bör kunna förvänta sig samma öppenhet från kommissionen oavsett om de inger ett formellt klagomål eller utövar sin framställningsrätt enligt fördraget. Parlamentet begär därför att dess utskott för framställningar ges tydlig information om framstegen i de fördragsbrotts- och överträdelseförfaranden som löper parallellt med oavslutade framställningar. Kommissionen uppmanas dessutom att klargöra för utskottet för framställningar och den breda allmänheten hur förfrågningar och klagomål hanteras.

| 17. | Europaparlamentet stöder de åtgärder som kommissionen planerat för 2009 och därefter för att se till att medlemsstaterna efterlever EU-lagstiftningen. Parlamentet vill gärna involveras i fördragsbrotts- och överträdelseförfarandena i de fall där framställningar ännu inte har avslutats, t.ex. de fall som rör regionen Kampanien och avfallslagstiftningen samt Spanien och lagstiftningen om vattenförvaltning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder de åtgärder som kommissionen planerat för 2009 och därefter för att se till att medlemsstaterna efterlever EU-lagstiftningen. Parlamentet vill gärna involveras i fördragsbrotts- och överträdelseförfarandena i de fall där framställningar ännu inte har avslutats, t.ex. de fall som rör regionen Kampanien och avfallslagstiftningen samt Spanien och lagstiftningen om vattenförvaltning.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentet med relevanta uppgifter för att möjliggöra en analys av vilket mervärde EU-pilotprojektet medför i det befintliga förfarandet för hantering av ärenden som rör fördragsbrottsförfaranden, något som skulle motivera att projektet utökades ytterligare. Dessa uppgifter bör exempelvis ge parlamentet möjlighet att kontrollera om de tio veckor som beviljas en medlemsstat för att hitta en lösning på ett konkret fall inte ytterligare fördröjt inledandet av ett fördragsbrottsförfarande, vars varaktighet redan är extremt lång och obestämd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse parlamentet med relevanta uppgifter för att möjliggöra en analys av vilket mervärde EU-pilotprojektet medför i det befintliga förfarandet för hantering av ärenden som rör fördragsbrottsförfaranden, något som skulle motivera att projektet utökades ytterligare. Dessa uppgifter bör exempelvis ge parlamentet möjlighet att kontrollera om de tio veckor som beviljas en medlemsstat för att hitta en lösning på ett konkret fall inte ytterligare fördröjt inledandet av ett fördragsbrottsförfarande, vars varaktighet redan är extremt lång och obestämd.

| 19. | Europaparlamentet noterar med särskilt intresse kommissionens åtagande att systematiskt utvärdera svar på klagomål som lämnas in av en medlemsstat. Parlamentet uppmanar kommissionen att fästa allra största uppmärksamhet vid dessa utvärderingar och se till att de föregås av en omgående analys av ärendet. Det efterlyser ett förtydligande av den klagandes roll i denna utvärderingsprocess. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar med särskilt intresse kommissionens åtagande att systematiskt utvärdera svar på klagomål som lämnas in av en medlemsstat. Parlamentet uppmanar kommissionen att fästa allra största uppmärksamhet vid dessa utvärderingar och se till att de föregås av en omgående analys av ärendet. Det efterlyser ett förtydligande av den klagandes roll i denna utvärderingsprocess.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bevilja tillräckliga resurser för att fullt ut kunna övervaka genomförandet av EU-lagstiftningen, ta initiativ till egna ärenden och utarbeta prioriteringar för kraftfullare och systematiska åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med upprepade begäranden, förse parlamentet med tydliga och heltäckande uppgifter om de resurser som öronmärkts för handläggning av fördragsbrottsförfaranden i de olika generaldirektoraten samt om de resurser som tilldelats EU-pilotprojektet. Kommissionen påminns om att parlamentet åtagit sig att stödja kommissionen med hjälp av ökade budgetanslag för utökade resurser. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bevilja tillräckliga resurser för att fullt ut kunna övervaka genomförandet av EU-lagstiftningen, ta initiativ till egna ärenden och utarbeta prioriteringar för kraftfullare och systematiska åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med upprepade begäranden, förse parlamentet med tydliga och heltäckande uppgifter om de resurser som öronmärkts för handläggning av fördragsbrottsförfaranden i de olika generaldirektoraten samt om de resurser som tilldelats EU-pilotprojektet. Kommissionen påminns om att parlamentet åtagit sig att stödja kommissionen med hjälp av ökade budgetanslag för utökade resurser.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga innovativa mekanismer, som till exempel det ömsesidiga utvärderingsförfarande som anges i tjänstedirektivet, i syfte att göra tillämpningen av EU-lagstiftningen effektivare. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga innovativa mekanismer, som till exempel det ömsesidiga utvärderingsförfarande som anges i tjänstedirektivet, i syfte att göra tillämpningen av EU-lagstiftningen effektivare.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar den gemensamma kontaktpunkt som nyligen inrättats för medborgare som söker råd eller vill få sin sak prövad, eller som lämnar in klagomål via ”Ditt Europa” (9). Behovet av information och vägledning har ökat kraftigt i och med att det mycket omtalade medborgarinitiativet (artikel 11.4 i EU-fördraget) har blivit ett av de olika instrumenten för medborgardeltagande. Parlamentet vill gärna delta i arbetet med att utveckla denna webbplats, så att den överensstämmer med parlamentets egna planer på att ge medborgarna bättre vägledning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar den gemensamma kontaktpunkt som nyligen inrättats för medborgare som söker råd eller vill få sin sak prövad, eller som lämnar in klagomål via ”Ditt Europa” (9). Behovet av information och vägledning har ökat kraftigt i och med att det mycket omtalade medborgarinitiativet (artikel 11.4 i EU-fördraget) har blivit ett av de olika instrumenten för medborgardeltagande. Parlamentet vill gärna delta i arbetet med att utveckla denna webbplats, så att den överensstämmer med parlamentets egna planer på att ge medborgarna bättre vägledning.

| 23. | Europaparlamentet påminner om rådets åtagande att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta och offentliggöra tabeller som visar sambandet mellan direktiven och de nationella genomförandeåtgärderna. Parlamentet betonar att dessa tabeller är mycket viktiga för att kommissionen på ett effektivt sätt ska kunna kontrollera genomförandeåtgärderna i alla medlemsstaterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om rådets åtagande att uppmuntra medlemsstaterna att utarbeta och offentliggöra tabeller som visar sambandet mellan direktiven och de nationella genomförandeåtgärderna. Parlamentet betonar att dessa tabeller är mycket viktiga för att kommissionen på ett effektivt sätt ska kunna kontrollera genomförandeåtgärderna i alla medlemsstaterna.

| 24. | Europaparlamentet kräver en förstärkning av parlamentets roll på områdena för tillämpning, efterlevnad och övervakning av reglerna för den inre marknaden. Parlamentet ställer sig positivt till idén om ett årligt forum för den inre marknaden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver en förstärkning av parlamentets roll på områdena för tillämpning, efterlevnad och övervakning av reglerna för den inre marknaden. Parlamentet ställer sig positivt till idén om ett årligt forum för den inre marknaden.

| 25. | Europaparlamentet betonar den nyckelroll som resultattavlan för den inre marknaden och resultattavlan för konsumentmarknaderna spelar för en mer effektiv användning av övervaknings- och riktmärkningsinstrument, som är viktiga indirekta disciplinära mekanismer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser, så att resultattavlan för konsumentmarknaderna kan vidareutvecklas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar den nyckelroll som resultattavlan för den inre marknaden och resultattavlan för konsumentmarknaderna spelar för en mer effektiv användning av övervaknings- och riktmärkningsinstrument, som är viktiga indirekta disciplinära mekanismer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser, så att resultattavlan för konsumentmarknaderna kan vidareutvecklas.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att de nationella domstolarna har en viktig roll när det gäller att tillämpa Europeiska unionens lagstiftning och stöder till fullo EU:s insatser för att förstärka och samordna rättslig utbildning för nationella domare, praktiserande jurister och tjänstemän inom de nationella förvaltningarna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att de nationella domstolarna har en viktig roll när det gäller att tillämpa Europeiska unionens lagstiftning och stöder till fullo EU:s insatser för att förstärka och samordna rättslig utbildning för nationella domare, praktiserande jurister och tjänstemän inom de nationella förvaltningarna.

| 27. | Europaparlamentet anser att kommissionen, när den inleder ett fördragsbrotts- eller överträdelseförfarande mot en medlemsstat, även bör utfärda ett meddelande som upplyser om att de berörda invånarna i medlemsstaten i fråga kan överklaga den akt som strider mot EU-lagstiftningen hos en nationell domstol. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att kommissionen, när den inleder ett fördragsbrotts- eller överträdelseförfarande mot en medlemsstat, även bör utfärda ett meddelande som upplyser om att de berörda invånarna i medlemsstaten i fråga kan överklaga den akt som strider mot EU-lagstiftningen hos en nationell domstol.

| 28. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 17 juni 2010 om rättslig utbildning på privaträttens område. Parlamentet anser att det är av utomordentlig betydelse att stärka den rättsliga utbildningen, detta även i samband med handlingsplanen för genomförande av Stockholmsprogrammet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 17 juni 2010 om rättslig utbildning på privaträttens område. Parlamentet anser att det är av utomordentlig betydelse att stärka den rättsliga utbildningen, detta även i samband med handlingsplanen för genomförande av Stockholmsprogrammet.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU-domstolen, Europeiska ombudsmannen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EU-domstolen, Europeiska ombudsmannen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT C 184 E, 6.8.2009, s. 63.

(2)  EUT C 294 E, 3.12.2009, s. 27.

(3)  Utvärderingsrapporten för EU-pilotprojektet, s. 2.

(4)  Kommissionens meddelande från 2002, s. 5: ”kommissionen [har] vid flera tillfällen betonat hur viktiga klagomål från enskilda är för att avslöja överträdelser av gemenskapsrätten”.

(5)  Kommissionens meddelande ”Utvärderingsrapport för projektet ’EU Pilot’ ”, KOM(2010)0070, s. 2.

(6)  ”Skönsmässiga befogenheter kan visa sig vara ett nödvändigt ont i moderna styrelseskick. Totala skönsmässiga befogenheter tillsammans med total brist på öppenhet strider dock mot rättsstatens grundläggande principer.” – betänkande av Frassoni (2005/2150(INI)) om kommissionens tjugoförsta och tjugoandra årsrapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (2003 och 2004), s. 17 i motiveringen.

(7)  Antagna texter från detta sammanträde, P7_TA(2010)0009.

(8)  På samma ställe, punkt 3 e femte strecksatsen.

(9)  http://ec.europa.eu/youreurope/

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/50

---

Torsdagen den 25 november 2010Offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet

P7_TA(2010)0438

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet (2010/2028(INI))

2012/C 99 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 14 och 106.2 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 14 och 106.2 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av protokoll nr 29, fogat till EU-fördraget, om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 29, fogat till EU-fördraget, om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna,

| — | med beaktande av artikel 11.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 september 1996 om public service-tv i ett multimediasamhälle (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 september 1996 om public service-tv i ett multimediasamhälle (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 september 2008 om mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 september 2008 om mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2008 om mediekunskap i en digital värld (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2008 om mediekunskap i en digital värld (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2009 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2009 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och TV i allmänhetens tjänst (5),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument om mediemångfald i Europeiska unionens medlemsstater (SEK(2007)0032), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om mediemångfald i Europeiska unionens medlemsstater (SEK(2007)0032),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation Rec(96)10 till medlemsstaterna av den 11 september 1996 om garantin för public service-företagens oberoende, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation Rec(96)10 till medlemsstaterna av den 11 september 1996 om garantin för public service-företagens oberoende,

| — | med beaktande av resolutionen antagen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 25 januari 1999 om radio och tv i allmänhetens tjänst (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen antagen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 25 januari 1999 om radio och tv i allmänhetens tjänst (6),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2007)2 av den 31 januari 2007 om mediemångfald och mångfald i mediainnehållet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2007)2 av den 31 januari 2007 om mediemångfald och mångfald i mediainnehållet,

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2007)3 till medlemsstaterna av den 31 januari 2007 om mediernas public service-uppdrag i informationssamhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2007)3 till medlemsstaterna av den 31 januari 2007 om mediernas public service-uppdrag i informationssamhället,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1878(2009) av den 25 juni 2009 om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1878(2009) av den 25 juni 2009 om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst,

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés förklaring av den 27 september 2006 om garantin för public service-företagens oberoende i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés förklaring av den 27 september 2006 om garantin för public service-företagens oberoende i medlemsstaterna,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0286/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0286/2010), och av följande skäl:

| A. | Det europeiska demokratiska samhället, medborgarnas deltagande i den offentliga debatten och tillgången till information i den digitala världen är beroende av en dynamisk och konkurrenskraftig pressektor. |
| --- | --- |

A.

Det europeiska demokratiska samhället, medborgarnas deltagande i den offentliga debatten och tillgången till information i den digitala världen är beroende av en dynamisk och konkurrenskraftig pressektor.

| B. | Etermedier hör till de viktigaste informationskällorna som är tillgängliga för medborgarna i EU:s medlemsstater, och är en viktig faktor när det gäller att forma människors värderingar och åsikter. |
| --- | --- |

B.

Etermedier hör till de viktigaste informationskällorna som är tillgängliga för medborgarna i EU:s medlemsstater, och är en viktig faktor när det gäller att forma människors värderingar och åsikter.

| C. | Både offentligägd och privatägd radio och tv har en mycket viktig roll att spela när det gäller den europeiska audiovisuella produktionen, den kulturella mångfalden och identiteten, informationen, pluralismen, den sociala sammanhållningen och främjandet av grundläggande friheter och demokratins funktionssätt. |
| --- | --- |

C.

Både offentligägd och privatägd radio och tv har en mycket viktig roll att spela när det gäller den europeiska audiovisuella produktionen, den kulturella mångfalden och identiteten, informationen, pluralismen, den sociala sammanhållningen och främjandet av grundläggande friheter och demokratins funktionssätt.

| D. | Offentligägda programföretag har en föregångsroll när det gäller att främja och utnyttja den tekniska utvecklingen för att erbjuda material till allmänheten via innovativa medier och innovativ distributionsteknik. |
| --- | --- |

D.

Offentligägda programföretag har en föregångsroll när det gäller att främja och utnyttja den tekniska utvecklingen för att erbjuda material till allmänheten via innovativa medier och innovativ distributionsteknik.

| E. | EU:s audiovisuella miljö är unik och kännetecknas av vad som har beskrivits som ”det dubbla systemet”, baserat på en verklig balans mellan offentliga och kommersiella programföretag. |
| --- | --- |

E.

EU:s audiovisuella miljö är unik och kännetecknas av vad som har beskrivits som ”det dubbla systemet”, baserat på en verklig balans mellan offentliga och kommersiella programföretag.

| F. | Ett effektivt dubbelt system med en verklig balans mellan offentligägd och privatägd radio och tv ligger i det allmänna intresset. |
| --- | --- |

F.

Ett effektivt dubbelt system med en verklig balans mellan offentligägd och privatägd radio och tv ligger i det allmänna intresset.

| G. | Att offentligägda och kommersiella programföretag verkar sida vid sida har garanterat ett brett och fritt tillgängligt programutbud, vilket gynnar alla EU-medborgare och bidrar till mediemångfald, kulturell och språklig mångfald, redaktionell konkurrens (i fråga om innehållets kvalitet och mångfald) samt yttrandefrihet. |
| --- | --- |

G.

Att offentligägda och kommersiella programföretag verkar sida vid sida har garanterat ett brett och fritt tillgängligt programutbud, vilket gynnar alla EU-medborgare och bidrar till mediemångfald, kulturell och språklig mångfald, redaktionell konkurrens (i fråga om innehållets kvalitet och mångfald) samt yttrandefrihet.

| H. | EU fäster särskild vikt vid det dubbla systemets roll när det gäller att bidra till produktion och spridning av EU-innehåll. |
| --- | --- |

H.

EU fäster särskild vikt vid det dubbla systemets roll när det gäller att bidra till produktion och spridning av EU-innehåll.

| I. | Förändringar i det audiovisuella landskapet de senaste åren, tillsammans med utvecklingen av digital teknik, leverantörsspecifika betal-tv-plattformar och nya medieaktörer på nätet, har påverkat det traditionella dubbla systemet för radio och tv samt den redaktionella konkurrensen (i fråga om innehållets kvalitet och mångfald), och tvingat de offentligägda och privata programföretagen att differentiera sin verksamhet och tänka ut nya distributionsplattformar. |
| --- | --- |

I.

Förändringar i det audiovisuella landskapet de senaste åren, tillsammans med utvecklingen av digital teknik, leverantörsspecifika betal-tv-plattformar och nya medieaktörer på nätet, har påverkat det traditionella dubbla systemet för radio och tv samt den redaktionella konkurrensen (i fråga om innehållets kvalitet och mångfald), och tvingat de offentligägda och privata programföretagen att differentiera sin verksamhet och tänka ut nya distributionsplattformar.

| J. | Utbredningen av ny teknik har ändrat europeiska medborgares sätt att få tillgång till medier och information. |
| --- | --- |

J.

Utbredningen av ny teknik har ändrat europeiska medborgares sätt att få tillgång till medier och information.

| K. | Traditionella gränser inom mediesektorn kan inte längre upprätthållas i Internetmiljön eftersom traditionella medier inte kan överleva utan att expandera till nya plattformar (såsom SMS-tjänster, webbsidor och tillämpningar för smarta telefoner), i överensstämmelse med målen i EU:s digitala agenda. |
| --- | --- |

K.

Traditionella gränser inom mediesektorn kan inte längre upprätthållas i Internetmiljön eftersom traditionella medier inte kan överleva utan att expandera till nya plattformar (såsom SMS-tjänster, webbsidor och tillämpningar för smarta telefoner), i överensstämmelse med målen i EU:s digitala agenda.

| L. | Tidningar och tidskrifter är, och bör fortsätta att vara, väsentliga inslag i ett pluralistiskt och diversifierat europeiskt medielandskap. |
| --- | --- |

L.

Tidningar och tidskrifter är, och bör fortsätta att vara, väsentliga inslag i ett pluralistiskt och diversifierat europeiskt medielandskap.

| M. | Leverantörer av tele- och Internettjänster samt sökmotorer spelar en allt viktigare roll i den nya mediemiljön. |
| --- | --- |

M.

Leverantörer av tele- och Internettjänster samt sökmotorer spelar en allt viktigare roll i den nya mediemiljön.

| N. | I den digitala tidsåldern – som kännetecknas av ett ökat konsumentutbud, men också av en risk för uppdelad publik, ökad mediekoncentration, uppkomsten av vertikalt integrerade medieföretag och en övergång till betaltjänster och kryptering – bör och ska offentligägd radio och tv bidra till att bibehålla en offentlig sfär med ett högkvalitativt och socialt värdefullt programutbud och objektiv information. |
| --- | --- |

N.

I den digitala tidsåldern – som kännetecknas av ett ökat konsumentutbud, men också av en risk för uppdelad publik, ökad mediekoncentration, uppkomsten av vertikalt integrerade medieföretag och en övergång till betaltjänster och kryptering – bör och ska offentligägd radio och tv bidra till att bibehålla en offentlig sfär med ett högkvalitativt och socialt värdefullt programutbud och objektiv information.

| O. | I vissa medlemsstater är offentligägd radio och tv ännu inte tillräckligt socialt förankrad och har inte tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

O.

I vissa medlemsstater är offentligägd radio och tv ännu inte tillräckligt socialt förankrad och har inte tillräckliga resurser.

| P. | De offentligägda programföretagen i vissa medlemsstater står inför stora problem, som hotar deras politiska oberoende, deras lönsamhet och t.o.m. deras ekonomiska grund, vilket utgör ett direkt hot mot det dubbla systemets existens, |
| --- | --- |

P.

De offentligägda programföretagen i vissa medlemsstater står inför stora problem, som hotar deras politiska oberoende, deras lönsamhet och t.o.m. deras ekonomiska grund, vilket utgör ett direkt hot mot det dubbla systemets existens,

| Q. | De kommersiella tv-bolagen har den senaste tiden haft ekonomiska svårigheter till följd av krisen inom reklambranschen. |
| --- | --- |

Q.

De kommersiella tv-bolagen har den senaste tiden haft ekonomiska svårigheter till följd av krisen inom reklambranschen.

| R. | Det hör till medlemsstaternas exklusiva behörigheter att fastställa public service-uppdraget och att finansiera sina offentligägda programföretag i enlighet med bestämmelserna i Amsterdamprotokollet. |
| --- | --- |

R.

Det hör till medlemsstaternas exklusiva behörigheter att fastställa public service-uppdraget och att finansiera sina offentligägda programföretag i enlighet med bestämmelserna i Amsterdamprotokollet.

| S. | Offentligägda medier måste få tillräcklig offentlig finansiering, använda ny teknik och nya plattformar och regleras av ett stabilt och förutsägbart regelverk för att kunna fullgöra sitt uppdrag att erbjuda kultur- och nyhetsinnehåll av hög kvalitet och för att klart och tydligt utveckla mediekunskapen till nytta för allmänheten. |
| --- | --- |

S.

Offentligägda medier måste få tillräcklig offentlig finansiering, använda ny teknik och nya plattformar och regleras av ett stabilt och förutsägbart regelverk för att kunna fullgöra sitt uppdrag att erbjuda kultur- och nyhetsinnehåll av hög kvalitet och för att klart och tydligt utveckla mediekunskapen till nytta för allmänheten.

| T. | Offentligägd radio och tv kan förbättras genom utbyte av erfarenhet och bästa praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

T.

Offentligägd radio och tv kan förbättras genom utbyte av erfarenhet och bästa praxis mellan medlemsstaterna.

| U. | Respekten för europeiska standarder i fråga om yttrandefrihet, mediemångfald och de offentligägda mediernas oberoende, uppdrag och finansiering bör bli en prioritering för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

U.

Respekten för europeiska standarder i fråga om yttrandefrihet, mediemångfald och de offentligägda mediernas oberoende, uppdrag och finansiering bör bli en prioritering för alla medlemsstater.

| V. | EU har för närvarande inga lämpliga instrument för att övervaka och reagera på hot mot offentligägda medier och mot det dubbla systemet i EU:s medlemsstater eller särskilda regioner i EU. |
| --- | --- |

V.

EU har för närvarande inga lämpliga instrument för att övervaka och reagera på hot mot offentligägda medier och mot det dubbla systemet i EU:s medlemsstater eller särskilda regioner i EU.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sitt helhjärtade stöd för det dubbla systemet för radio och tv, där privata och offentligägda medier spelar sina respektive roller, fritt från politiska och ekonomiska påtryckningar, och menar att tillgången till högkvalitativa utsändningar måste garanteras oberoende av konsumenternas och användarnas betalningsförmåga. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sitt helhjärtade stöd för det dubbla systemet för radio och tv, där privata och offentligägda medier spelar sina respektive roller, fritt från politiska och ekonomiska påtryckningar, och menar att tillgången till högkvalitativa utsändningar måste garanteras oberoende av konsumenternas och användarnas betalningsförmåga.

| 2. | Europaparlamentet betonar särskilt den grundläggande roll som det europeiska dubbla systemet, verkligt väl avvägt, spelar för främjandet av demokrati, social sammanhållning, integration och yttrandefrihet,med tonvikt på bevarandet och främjandet av mediemångfald, mediekunskap, kulturell och språklig mångfald samt uppfyllande av europeiska pressfrihetsstandarder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar särskilt den grundläggande roll som det europeiska dubbla systemet, verkligt väl avvägt, spelar för främjandet av demokrati, social sammanhållning, integration och yttrandefrihet,med tonvikt på bevarandet och främjandet av mediemångfald, mediekunskap, kulturell och språklig mångfald samt uppfyllande av europeiska pressfrihetsstandarder.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att de offentligägda och privata mediernas samexistens har bidragit i stor utsträckning till förnyelse och mångfald av programutbudet och haft en positiv inverkan på kvaliteten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att de offentligägda och privata mediernas samexistens har bidragit i stor utsträckning till förnyelse och mångfald av programutbudet och haft en positiv inverkan på kvaliteten.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att det är viktigt att behålla en oberoende, stark och levande offentligägd radio och tv samtidigt som den måste anpassas till den digitala tidsåldern. Parlamentet kräver att det vidtas konkreta åtgärder för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar att det är viktigt att behålla en oberoende, stark och levande offentligägd radio och tv samtidigt som den måste anpassas till den digitala tidsåldern. Parlamentet kräver att det vidtas konkreta åtgärder för att uppnå detta mål.

| 5. | Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang att offentligägd tv och radio har ett särskilt uppdrag i den digitala tidsåldern att upprätthålla en offentlig sfär genom att göra ett högkvalitativt medieinnehåll av allmänt intresse tillgängligt för alla över alla lämpliga plattformar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang att offentligägd tv och radio har ett särskilt uppdrag i den digitala tidsåldern att upprätthålla en offentlig sfär genom att göra ett högkvalitativt medieinnehåll av allmänt intresse tillgängligt för alla över alla lämpliga plattformar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga medel för att offentligägda medier ska kunna dra fördel av den nya digitala tekniken, så att allmänheten får del av fördelarna med de moderna audiovisuella tjänsterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga medel för att offentligägda medier ska kunna dra fördel av den nya digitala tekniken, så att allmänheten får del av fördelarna med de moderna audiovisuella tjänsterna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de offentligägda programföretagen att strukturera sig på ett sådant sätt så att de kan erbjuda ett attraktivt och högkvalitativt innehåll på nätet för att nå ut till unga som nästan uteslutande konsumerar medier på nätet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de offentligägda programföretagen att strukturera sig på ett sådant sätt så att de kan erbjuda ett attraktivt och högkvalitativt innehåll på nätet för att nå ut till unga som nästan uteslutande konsumerar medier på nätet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att motverka den digitala klyftan – t.ex. den mellan stad och landsbygd – så att alla personer i alla regioner ges likvärdig tillgång till offentligägd radio och tv. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att motverka den digitala klyftan – t.ex. den mellan stad och landsbygd – så att alla personer i alla regioner ges likvärdig tillgång till offentligägd radio och tv.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga möjligheten att göra det lättare för konsumenterna att gå över från analog till digital tv. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga möjligheten att göra det lättare för konsumenterna att gå över från analog till digital tv.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa offentligägd tv och radios uppdrag så att de kan bevara sin egenart och tillhandahålla självständig audiovisuell produktion och program och journalistik av hög kvalitet oberoende av kommersiella eller politiska hänsyn, vilket är precis vad som särskiljer dem. Uppdraget bör vara så noggrant fastställt som möjligt, men med vederbörlig hänsyn till programföretagets självständighet när det gäller programmen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa offentligägd tv och radios uppdrag så att de kan bevara sin egenart och tillhandahålla självständig audiovisuell produktion och program och journalistik av hög kvalitet oberoende av kommersiella eller politiska hänsyn, vilket är precis vad som särskiljer dem. Uppdraget bör vara så noggrant fastställt som möjligt, men med vederbörlig hänsyn till programföretagets självständighet när det gäller programmen.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att enligt principen om teknikneutralitet måste de offentligägda programföretagen inom ramen för sitt uppdrag ha möjlighet att erbjuda sina tjänster, inbegripet nya tjänster, över alla plattformar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om att enligt principen om teknikneutralitet måste de offentligägda programföretagen inom ramen för sitt uppdrag ha möjlighet att erbjuda sina tjänster, inbegripet nya tjänster, över alla plattformar.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att vissa medlemsstater saknar lagstiftning om offentligägd radio och tv:s verksamhet på Internet och att detta kan inverka på sektorns förmåga att expandera till nya plattformar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att vissa medlemsstater saknar lagstiftning om offentligägd radio och tv:s verksamhet på Internet och att detta kan inverka på sektorns förmåga att expandera till nya plattformar.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att markbundna sändningsplattformar baserade på öppna och driftskompatibla standarder spelar en central roll i det dubbla systemet för radio och tv och lämpar sig utmärkt när det gäller att erbjuda användarna kostnadsfria och lättillgängliga audiovisuella medietjänster som bättre kan hantera fragmenteringen av de lokala marknaderna och därigenom gripa sig an de lokala kulturella och sociala förväntningarna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att markbundna sändningsplattformar baserade på öppna och driftskompatibla standarder spelar en central roll i det dubbla systemet för radio och tv och lämpar sig utmärkt när det gäller att erbjuda användarna kostnadsfria och lättillgängliga audiovisuella medietjänster som bättre kan hantera fragmenteringen av de lokala marknaderna och därigenom gripa sig an de lokala kulturella och sociala förväntningarna.

| 14. | Europaparlamentet är medvetet om kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst från juli 2009 som erkänner de offentligägda programföretagens rätt att delta på alla relevanta distributionsplattformar och bekräftar återigen sitt stöd för att det är medlemsstaterna som ska fastställa uppdraget, finansieringen och organisationen för offentligägd radio och tv, samtidigt som ansvaret för att granska uppenbara felaktigheter ska ligga hos kommissionen, och uppmanar medlemsstaterna att upprätthålla balansen mellan tillgängliga digitala medietjänster, att säkerställa rättvis konkurrens mellan offentligägd radio och tv och privatägda medier och därmed bevara ett dynamiskt medielandskap i Internetmiljön. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är medvetet om kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst från juli 2009 som erkänner de offentligägda programföretagens rätt att delta på alla relevanta distributionsplattformar och bekräftar återigen sitt stöd för att det är medlemsstaterna som ska fastställa uppdraget, finansieringen och organisationen för offentligägd radio och tv, samtidigt som ansvaret för att granska uppenbara felaktigheter ska ligga hos kommissionen, och uppmanar medlemsstaterna att upprätthålla balansen mellan tillgängliga digitala medietjänster, att säkerställa rättvis konkurrens mellan offentligägd radio och tv och privatägda medier och därmed bevara ett dynamiskt medielandskap i Internetmiljön.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar erkännandet av principen om teknikneutralitet och behovet av att respektera de offentligägda programföretagens redaktionella oberoende, med vederbörlig hänsyn till deras behov av stabil och garanterad finansiering. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar erkännandet av principen om teknikneutralitet och behovet av att respektera de offentligägda programföretagens redaktionella oberoende, med vederbörlig hänsyn till deras behov av stabil och garanterad finansiering.

| 16. | Europaparlamentet framhåller dock de enorma kostnaderna för (nuvarande) förhandsgranskningar och betonar sitt stöd för proportionerliga utvärderingar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller dock de enorma kostnaderna för (nuvarande) förhandsgranskningar och betonar sitt stöd för proportionerliga utvärderingar.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av Europarådets rekommendationer och förklaringar, som samtliga EU:s medlemsstater har skrivit under, och som fastställer europeiska standarder i fråga om yttrandefrihet, pressfrihet och mediemångfald samt de offentligägda mediernas oberoende, organisation, uppdrag och finansiering, särskilt inom informationssamhället, och därigenom trygga förtroendet för radio och tv i allmänhetens tjänst. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar vikten av Europarådets rekommendationer och förklaringar, som samtliga EU:s medlemsstater har skrivit under, och som fastställer europeiska standarder i fråga om yttrandefrihet, pressfrihet och mediemångfald samt de offentligägda mediernas oberoende, organisation, uppdrag och finansiering, särskilt inom informationssamhället, och därigenom trygga förtroendet för radio och tv i allmänhetens tjänst.

| 18. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de har skrivit under dessa europeiska standarder och rekommenderar dem att tillhandahålla lämplig, proportionerlig och stabil finansiering för offentligägda medier så att dessa kan fullgöra sitt uppdrag, garantera politiskt och ekonomiskt oberoende och bidra till ett inkluderande informations- och kunskapssamhälle med representativa medier av hög kvalitet som är tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att de har skrivit under dessa europeiska standarder och rekommenderar dem att tillhandahålla lämplig, proportionerlig och stabil finansiering för offentligägda medier så att dessa kan fullgöra sitt uppdrag, garantera politiskt och ekonomiskt oberoende och bidra till ett inkluderande informations- och kunskapssamhälle med representativa medier av hög kvalitet som är tillgängliga för alla.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att utbyta bästa praxis på olika nivåer (nationella mediemyndigheter, intressenter, företagsledningar för offentligägd radio och tv, oberoende regleringsorgan, tittar- och konsumentrepresentanter). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att utbyta bästa praxis på olika nivåer (nationella mediemyndigheter, intressenter, företagsledningar för offentligägd radio och tv, oberoende regleringsorgan, tittar- och konsumentrepresentanter).

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter för medier inom ramen för samarbetsorganet för europeiska tillsynsmyndigheter (”European platform of regulatory authorities”, EPRA) och öka utbytet av erfarenheter och bästa praxis mellan de nationella systemen för radio och tv. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera samarbetet mellan nationella tillsynsmyndigheter för medier inom ramen för samarbetsorganet för europeiska tillsynsmyndigheter (”European platform of regulatory authorities”, EPRA) och öka utbytet av erfarenheter och bästa praxis mellan de nationella systemen för radio och tv.

| 21. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att ledamöter i styrelsen för offentligägda programföretag bör utses på grundval av kompetens och kännedom om mediesektorn. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att ledamöter i styrelsen för offentligägda programföretag bör utses på grundval av kompetens och kännedom om mediesektorn.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge Europeiska audiovisuella observationsorganet i uppdrag, samt nödvändiga resurser, att samla in uppgifter och undersöka hur medlemsstaterna har tillämpat standarderna, för att se om standarderna har fått önskad verkan och kräver att medlemsstaterna ska ställas till svars om de inte uppfyller sina åtaganden; |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge Europeiska audiovisuella observationsorganet i uppdrag, samt nödvändiga resurser, att samla in uppgifter och undersöka hur medlemsstaterna har tillämpat standarderna, för att se om standarderna har fått önskad verkan och kräver att medlemsstaterna ska ställas till svars om de inte uppfyller sina åtaganden;

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i högre grad prioritera det dubbla systemet som en del av EU:s regelverk vid anslutningsförhandlingar och kräver att kandidatländernas framsteg i detta avseende övervakas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i högre grad prioritera det dubbla systemet som en del av EU:s regelverk vid anslutningsförhandlingar och kräver att kandidatländernas framsteg i detta avseende övervakas.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt ta itu med frågan om underfinansiering av de offentligägda programföretagen särskilt med tanke på deras särskilda uppdrag att vara tillgängliga för största möjliga antal tittare och lyssnare på samtliga nya medieplattformar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt ta itu med frågan om underfinansiering av de offentligägda programföretagen särskilt med tanke på deras särskilda uppdrag att vara tillgängliga för största möjliga antal tittare och lyssnare på samtliga nya medieplattformar.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att insyn i fråga om ägande av privata programföretag måste garanteras i alla medlemsstater och uppmanar kommissionen att övervaka och stödja framsteg i denna riktning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att insyn i fråga om ägande av privata programföretag måste garanteras i alla medlemsstater och uppmanar kommissionen att övervaka och stödja framsteg i denna riktning.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stoppa all politisk inblandning i innehållet i de tjänster som erbjuds av offentligägd radio och tv. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stoppa all politisk inblandning i innehållet i de tjänster som erbjuds av offentligägd radio och tv.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna i den oberoende undersökningen som gjorts på kommissionens begäran om fastställande av indikatorer för mätning av mediemångfalden i EU. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar slutsatserna i den oberoende undersökningen som gjorts på kommissionens begäran om fastställande av indikatorer för mätning av mediemångfalden i EU.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar införandet av ett system för bevakning av mediemångfald, ett effektivt verktyg för att bedöma hoten mot denna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar införandet av ett system för bevakning av mediemångfald, ett effektivt verktyg för att bedöma hoten mot denna.

| 29. | Europaparlamentet erinrar om EIB:s finansiella instrument och uppmuntrar offentligägda programföretag med ekonomiska svårigheter att ansöka om ett mjukt lån från EIB för att förnya infrastrukturen, särskilt vad gäller digitalisering och innovation. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar om EIB:s finansiella instrument och uppmuntrar offentligägda programföretag med ekonomiska svårigheter att ansöka om ett mjukt lån från EIB för att förnya infrastrukturen, särskilt vad gäller digitalisering och innovation.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar de olika aktörerna att stärka sitt samarbete för att skydda det dubbla systemet och uppmuntrar särskilt offentligägda och privata programföretag att samarbeta sinsemellan och med utgivare om att dela material, innovativa projekt och att ingå samarbete. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar de olika aktörerna att stärka sitt samarbete för att skydda det dubbla systemet och uppmuntrar särskilt offentligägda och privata programföretag att samarbeta sinsemellan och med utgivare om att dela material, innovativa projekt och att ingå samarbete.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att presentera ett initiativ som samlar olika medieaktörer för att hitta möjliga samarbetsområden, underlägga utbyte av bästa lösningar och för att behandla relevanta frågor. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att presentera ett initiativ som samlar olika medieaktörer för att hitta möjliga samarbetsområden, underlägga utbyte av bästa lösningar och för att behandla relevanta frågor.

| 32. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att lokala radio- och tv-stationer, i synnerhet i mindre kommuner, har problem med långsiktig finansiering (t.ex. genom reklam). Här skulle de nya möjligheter som digitaliseringen ger kunna utnyttjas, så att regionala lokala radio- och tv-stationer som täcker större områden kan inrättas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att lokala radio- och tv-stationer, i synnerhet i mindre kommuner, har problem med långsiktig finansiering (t.ex. genom reklam). Här skulle de nya möjligheter som digitaliseringen ger kunna utnyttjas, så att regionala lokala radio- och tv-stationer som täcker större områden kan inrättas.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att anpassa upphovsrätten till den nya digitala tidsåldern så att programföretag kan fortsätta att tillhandahålla ett brett utbud av europeiskt kvalitetsmaterial, samt att särskilt beakta hur man kan underlätta återanvändning av arkivmaterial och inrätta utökade gemensamma licenssystem och enkla enhetliga system för rättighetsklarering. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att anpassa upphovsrätten till den nya digitala tidsåldern så att programföretag kan fortsätta att tillhandahålla ett brett utbud av europeiskt kvalitetsmaterial, samt att särskilt beakta hur man kan underlätta återanvändning av arkivmaterial och inrätta utökade gemensamma licenssystem och enkla enhetliga system för rättighetsklarering.

| 34. | Europaparlamentet ser fram emot rapporten om genomförandet av bestämmelserna i direktivet om audiovisuella medietjänster om den sändningstid som ska förbehållas europeiska produktioner, med hänsyn till att vissa medlemsstater inte har vidtagit några åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet ser fram emot rapporten om genomförandet av bestämmelserna i direktivet om audiovisuella medietjänster om den sändningstid som ska förbehållas europeiska produktioner, med hänsyn till att vissa medlemsstater inte har vidtagit några åtgärder i detta avseende.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att innehållsredaktörer respekterar den nuvarande rättsliga ramen och uppmanar kommissionen att överväga metoder för hur sökmotorer och leverantörer av Internettjänster kan bidra till finansieringen av skapandet av innehåll. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att innehållsredaktörer respekterar den nuvarande rättsliga ramen och uppmanar kommissionen att överväga metoder för hur sökmotorer och leverantörer av Internettjänster kan bidra till finansieringen av skapandet av innehåll.

| 36. | Europaparlamentet understryker vikten av att medier utbildas i en ansvarsfull användning av de tjänster som innehållsredaktörer tillhandahåller. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker vikten av att medier utbildas i en ansvarsfull användning av de tjänster som innehållsredaktörer tillhandahåller.

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(2)  EGT C 320, 28.10.1996, s. 180.

(3)  EUT C 8 E, 14.1.2010, s. 85.

(4)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 9.

(5)  EUT C 257, 27.10.2009, s. 1.

(6)  EGT C 30, 5.2.1999, s. 1.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/56

---

Torsdagen den 25 november 201010:e årsdagen av resolution 1325 från FN:s säkerhetsråd om kvinnor samt fred och säkerhet

P7_TA(2010)0439

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet

2012/C 99 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet samt FN:s säkerhetsråds resolution 1888 (2009) om sexuellt våld mot kvinnor och barn i samband med väpnade konflikter, i vilken det betonas att alla stater är skyldiga att få slut på straffriheten och att åtala dem som gjort sig skyldiga till brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, bland annat sådana brott som utgörs av sexuellt eller annat våld mot kvinnor och flickor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet samt FN:s säkerhetsråds resolution 1888 (2009) om sexuellt våld mot kvinnor och barn i samband med väpnade konflikter, i vilken det betonas att alla stater är skyldiga att få slut på straffriheten och att åtala dem som gjort sig skyldiga till brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, bland annat sådana brott som utgörs av sexuellt eller annat våld mot kvinnor och flickor,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 54/134 av den 7 februari 2000 i vilken den 25 november utlystes till Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 54/134 av den 7 februari 2000 i vilken den 25 november utlystes till Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet i utvecklingssamarbetet som har antagits av rådet och i vilken det bör säkerställas att jämställdhetsperspektivet integreras i allt EU-arbete med partnerländer på samtliga nivåer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet i utvecklingssamarbetet som har antagits av rådet och i vilken det bör säkerställas att jämställdhetsperspektivet integreras i allt EU-arbete med partnerländer på samtliga nivåer,

| — | med beaktande av utnämningen i mars 2010 av en särskild representant för FN:s generalsekreterare mot sexuellt våld i väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utnämningen i mars 2010 av en särskild representant för FN:s generalsekreterare mot sexuellt våld i väpnade konflikter,

| — | med beaktande av rådets dokument om en övergripande strategi för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 och det operativa dokumentet om genomförandet av säkerhetsrådets resolution 1325 förstärkt genom säkerhetsrådets resolution 1820 inom ramen för ESFP, vilka antogs i december 2008, och rådets dokument om integreringen av de mänskliga rättigheterna i GSFP-insatser, vilket antogs i september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets dokument om en övergripande strategi för EU:s genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 och det operativa dokumentet om genomförandet av säkerhetsrådets resolution 1325 förstärkt genom säkerhetsrådets resolution 1820 inom ramen för ESFP, vilka antogs i december 2008, och rådets dokument om integreringen av de mänskliga rättigheterna i GSFP-insatser, vilket antogs i september 2006,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot och diskriminering av kvinnor samt EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om våld mot och diskriminering av kvinnor samt EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikter (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2006 om kvinnor i den internationella politiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2006 om kvinnor i den internationella politiken (3),

| — | med beaktande av den handlingsplan för integrering av jämställdhetsperspektivet som utarbetades 2007 av parlamentets underutskott för säkerhet och försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan för integrering av jämställdhetsperspektivet som utarbetades 2007 av parlamentets underutskott för säkerhet och försvar,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om brister i skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsskipningen i Demokratiska republiken Kongo (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om brister i skyddet av de mänskliga rättigheterna och rättsskipningen i Demokratiska republiken Kongo (4),

| — | med beaktande av FN:s nya enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s nya enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women),

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Våld mot kvinnor i konfliktområden är ofta en förlängning av den diskriminering på grund av kön som även förekommer i fredstider. I år sammanfaller Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor med tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325, som var den första resolution som tog upp de väpnade konflikternas oproportionerliga och specifika följder för kvinnor och i vilken det gjordes en koppling mellan kvinnors erfarenheter från konflikter och upprätthållandet av internationell fred och säkerhet inom de sinsemellan sammanhängande områdena deltagande, skydd, förebyggande, undsättning och återhämtning. |
| --- | --- |

A.

Våld mot kvinnor i konfliktområden är ofta en förlängning av den diskriminering på grund av kön som även förekommer i fredstider. I år sammanfaller Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor med tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325, som var den första resolution som tog upp de väpnade konflikternas oproportionerliga och specifika följder för kvinnor och i vilken det gjordes en koppling mellan kvinnors erfarenheter från konflikter och upprätthållandet av internationell fred och säkerhet inom de sinsemellan sammanhängande områdena deltagande, skydd, förebyggande, undsättning och återhämtning.

| B. | Den 25 november firas Internationella dagen mot våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

B.

Den 25 november firas Internationella dagen mot våld mot kvinnor.

| C. | FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820, 1888 och 1889 stöder och kompletterar resolution 1325, och de fyra resolutionerna måste betraktas som en uppsättning åtaganden från FN:s säkerhetsråd om kvinnor, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

C.

FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820, 1888 och 1889 stöder och kompletterar resolution 1325, och de fyra resolutionerna måste betraktas som en uppsättning åtaganden från FN:s säkerhetsråd om kvinnor, fred och säkerhet.

| D. | Fullgörandet av dessa åtaganden är en gemensam angelägenhet och förpliktelse för FN:s alla medlemsstater, oavsett om det rör sig om konfliktdrabbade länder, givarländer eller andra. I december 2008 antog EU riktlinjer om våld mot kvinnor och riktlinjer om barn och väpnad konflikt och bekämpning av alla former av diskriminering av dem. Dessa riktlinjer ger en tydlig politisk signal om att detta är prioriterade frågor för EU. |
| --- | --- |

D.

Fullgörandet av dessa åtaganden är en gemensam angelägenhet och förpliktelse för FN:s alla medlemsstater, oavsett om det rör sig om konfliktdrabbade länder, givarländer eller andra. I december 2008 antog EU riktlinjer om våld mot kvinnor och riktlinjer om barn och väpnad konflikt och bekämpning av alla former av diskriminering av dem. Dessa riktlinjer ger en tydlig politisk signal om att detta är prioriterade frågor för EU.

| E. | Genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820 och 1325 bör prioriteras bland EU:s externa finansieringsinstrument för ett lämpligt stöd till de organisationer inom det civila samhället som arbetar i väpnade konflikter och i konfliktdrabbade länder och regioner. |
| --- | --- |

E.

Genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820 och 1325 bör prioriteras bland EU:s externa finansieringsinstrument för ett lämpligt stöd till de organisationer inom det civila samhället som arbetar i väpnade konflikter och i konfliktdrabbade länder och regioner.

| F. | Europaparlamentet bör övervaka antagandet av denna breda strategi och genomförandet av EU:s kommande handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i samband med EU:s utrikespolitiska åtgärder, liksom genomförandet av riktlinjerna om våld mot kvinnor och barn. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet bör övervaka antagandet av denna breda strategi och genomförandet av EU:s kommande handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i samband med EU:s utrikespolitiska åtgärder, liksom genomförandet av riktlinjerna om våld mot kvinnor och barn.

| G. | Att inbegripa ett jämställdhetsperspektiv i civila och militära uppdrag ökar markant den operativa effektiviteten, och EU kan bidra med ett avsevärt mervärde genom att på eget initiativ aktivt ta upp frågan om kvinnor och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

G.

Att inbegripa ett jämställdhetsperspektiv i civila och militära uppdrag ökar markant den operativa effektiviteten, och EU kan bidra med ett avsevärt mervärde genom att på eget initiativ aktivt ta upp frågan om kvinnor och väpnade konflikter.

| H. | EU bör göra det möjligt för kvinnor att delta i konfliktförebyggande åtgärder, krishantering, fredssamtal och skeden efter konflikter, såsom återuppbyggnadsplanering. |
| --- | --- |

H.

EU bör göra det möjligt för kvinnor att delta i konfliktförebyggande åtgärder, krishantering, fredssamtal och skeden efter konflikter, såsom återuppbyggnadsplanering.

| I. | När våldtäkt och sexuellt slaveri sker systematiskt och i stor omfattning klassificeras dessa företeelser enligt Genèvekonventionen som brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Våldtäkt ses numera dessutom som ett inslag i brottet folkmord när den utförs i syfte att helt eller delvis krossa en särskild grupp. EU bör stödja åtgärder som syftar till att få ett slut på straffriheten för förövare av sexuellt våld mot kvinnor och barn. |
| --- | --- |

I.

När våldtäkt och sexuellt slaveri sker systematiskt och i stor omfattning klassificeras dessa företeelser enligt Genèvekonventionen som brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Våldtäkt ses numera dessutom som ett inslag i brottet folkmord när den utförs i syfte att helt eller delvis krossa en särskild grupp. EU bör stödja åtgärder som syftar till att få ett slut på straffriheten för förövare av sexuellt våld mot kvinnor och barn.

| J. | Den nyligen inrättade Europeiska utrikestjänsten bör genom sin interna struktur samt sina externa åtgärder och sin policy på ett betydande sätt bidra till ett fortsatt genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820. |
| --- | --- |

J.

Den nyligen inrättade Europeiska utrikestjänsten bör genom sin interna struktur samt sina externa åtgärder och sin policy på ett betydande sätt bidra till ett fortsatt genomförande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820.

| K. | EU har antagit en rad viktiga dokument om hur FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 ska genomföras. |
| --- | --- |

K.

EU har antagit en rad viktiga dokument om hur FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 ska genomföras.

| L. | Det är under 2010 som 10-årsöversynen av millennieutvecklingsmålen ska genomföras. |
| --- | --- |

L.

Det är under 2010 som 10-årsöversynen av millennieutvecklingsmålen ska genomföras.

| M. | Endast en minoritet av EU:s medlemsstater har lagt fram förslag till nationella handlingsplaner i syfte att genomföra säkerhetsrådets resolution 1325. Belgien, Danmark, Finland, Förenade kungariket, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige och Österrike har antagit nationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

M.

Endast en minoritet av EU:s medlemsstater har lagt fram förslag till nationella handlingsplaner i syfte att genomföra säkerhetsrådets resolution 1325. Belgien, Danmark, Finland, Förenade kungariket, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige och Österrike har antagit nationella handlingsplaner.

| 1. | Europaparlamentet understryker att tioårsdagen för säkerhetsrådets resolution 1325 bör markera början på en förnyad dagordning för genomförandet av resolution 1325, något som förutsätter politiskt ledarskap på högsta nivå och utökade resurser. Parlamentet rekommenderar med eftertryck att denna fråga behandlas ordentligt under den pågående översynen av EU:s politik för mänskliga rättigheter i samband med utarbetandet av en omfattande landsstrategi om mänskliga rättigheter och utvärderingen av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt och kampen mot alla former av diskriminering av dem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att tioårsdagen för säkerhetsrådets resolution 1325 bör markera början på en förnyad dagordning för genomförandet av resolution 1325, något som förutsätter politiskt ledarskap på högsta nivå och utökade resurser. Parlamentet rekommenderar med eftertryck att denna fråga behandlas ordentligt under den pågående översynen av EU:s politik för mänskliga rättigheter i samband med utarbetandet av en omfattande landsstrategi om mänskliga rättigheter och utvärderingen av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt och kampen mot alla former av diskriminering av dem.

| 2. | Europaparlamentet begär att separata och betydande finansiella, mänskliga och administrativa resurser tilldelas när det gäller såväl kvinnors deltagande som införlivandet av jämställdhetsperspektivet i utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet efterlyser fler kvinnor i polis-, militär- och domstols- och rättsuppdrag samt i fredsbevarande insatser. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att aktivt främja kvinnors deltagande i sina bilaterala och multilaterala förbindelser med stater och organisationer utanför EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att separata och betydande finansiella, mänskliga och administrativa resurser tilldelas när det gäller såväl kvinnors deltagande som införlivandet av jämställdhetsperspektivet i utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet efterlyser fler kvinnor i polis-, militär- och domstols- och rättsuppdrag samt i fredsbevarande insatser. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att aktivt främja kvinnors deltagande i sina bilaterala och multilaterala förbindelser med stater och organisationer utanför EU.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt vice ordföranden/den höga representanten Ashton att, i en halvtidsöversyn efter fem år, övervaka genomförandet av åtaganden och underlätta utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt vice ordföranden/den höga representanten Ashton att, i en halvtidsöversyn efter fem år, övervaka genomförandet av åtaganden och underlätta utbytet av bästa praxis.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att även stärka EU-arbetsgruppen för kvinnor, fred och säkerhet, vilken bör göra en kollegial granskning av arbetet med att anta och genomföra nationella handlingsplaner om FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820, göra systematiska jämställdhetsanalyser av uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) samt övervaka och vägleda EU-delegationer i konfliktdrabbade länder och regioner. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att även stärka EU-arbetsgruppen för kvinnor, fred och säkerhet, vilken bör göra en kollegial granskning av arbetet med att anta och genomföra nationella handlingsplaner om FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820, göra systematiska jämställdhetsanalyser av uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) samt övervaka och vägleda EU-delegationer i konfliktdrabbade länder och regioner.

| 5. | Europaparlamentet anser att inrättandet av Europeiska utrikestjänsten är ett unikt tillfälle att stärka EU:s roll i arbetet med att genomföra FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820 och 1325. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att inrättandet av Europeiska utrikestjänsten är ett unikt tillfälle att stärka EU:s roll i arbetet med att genomföra FN:s säkerhetsråds resolutioner 1820 och 1325.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar därför vice ordföranden/den höga representanten att stärka och förstärka införlivandet av ett jämställdhetsperspektiv och ingå omfattande och väl synliga åtaganden när det gäller personal, finansiella resurser och organisationsstruktur. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att skapa en organisatorisk enhet inom Europeiska utrikestjänsten för frågor som rör kvinnor, fred och säkerhet inom den relevanta utredningsavdelningen, och att se till att man inom varje geografisk avdelning och EU-delegation avsätter åtminstone en heltidstjänst för frågor som rör kvinnor, fred och säkerhet samt att dessa personer ingår i eller är nära knutna till EU-arbetsgruppen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar därför vice ordföranden/den höga representanten att stärka och förstärka införlivandet av ett jämställdhetsperspektiv och ingå omfattande och väl synliga åtaganden när det gäller personal, finansiella resurser och organisationsstruktur. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att skapa en organisatorisk enhet inom Europeiska utrikestjänsten för frågor som rör kvinnor, fred och säkerhet inom den relevanta utredningsavdelningen, och att se till att man inom varje geografisk avdelning och EU-delegation avsätter åtminstone en heltidstjänst för frågor som rör kvinnor, fred och säkerhet samt att dessa personer ingår i eller är nära knutna till EU-arbetsgruppen.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de olika offentliga evenemang såsom öppet hus, som anordnats av åtminstone tre GSFP-uppdrag (EUPM, EULEX och EUMM) för att fira tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang bidraget från EU:s civila planerings- och ledningskapacitet. Parlamentet påminner om att GSFP-uppdragen är ett av EU:s viktigaste instrument när det gäller att framhäva åtagandet att uppfylla målen i säkerhetsrådets resolutioner 1820 och 1325 i krisdrabbade länder och regioner. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar de olika offentliga evenemang såsom öppet hus, som anordnats av åtminstone tre GSFP-uppdrag (EUPM, EULEX och EUMM) för att fira tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang bidraget från EU:s civila planerings- och ledningskapacitet. Parlamentet påminner om att GSFP-uppdragen är ett av EU:s viktigaste instrument när det gäller att framhäva åtagandet att uppfylla målen i säkerhetsrådets resolutioner 1820 och 1325 i krisdrabbade länder och regioner.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU-medlemsstaterna att inbegripa referenser till FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 i rådsbeslut och uppdragsbeskrivningar som avser GSFP-uppdrag och se till att det finns åtminstone en jämställdhetsrådgivare och en handlingsplan för genomförandet av resolutionerna 1325 och 1820 vid varje GSFP-uppdrag. Parlamentet yrkar på att vice ordföranden/den höga representanten samt EU:s medlemsstater och uppdragschefer gör samarbete och samråd med lokala kvinnoorganisationer till ett standardinslag i varje uppdrag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och EU-medlemsstaterna att inbegripa referenser till FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 i rådsbeslut och uppdragsbeskrivningar som avser GSFP-uppdrag och se till att det finns åtminstone en jämställdhetsrådgivare och en handlingsplan för genomförandet av resolutionerna 1325 och 1820 vid varje GSFP-uppdrag. Parlamentet yrkar på att vice ordföranden/den höga representanten samt EU:s medlemsstater och uppdragschefer gör samarbete och samråd med lokala kvinnoorganisationer till ett standardinslag i varje uppdrag.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av ett lämpligt offentligt förfarande för klagomål i samband med GSFP-uppdrag, som särskilt ska bistå vid rapportering av sexuellt och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att i sexmånadersutvärderingen av GSFP-uppdragen inkludera ingående rapportering om kvinnor, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser inrättandet av ett lämpligt offentligt förfarande för klagomål i samband med GSFP-uppdrag, som särskilt ska bistå vid rapportering av sexuellt och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att i sexmånadersutvärderingen av GSFP-uppdragen inkludera ingående rapportering om kvinnor, fred och säkerhet.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att ett antal massvåldtäkter ägde rum mellan den 30 juli och den 4 augusti 2010 i östra Kongos gruvdistrikt, att minst 8 300 våldtäkter rapporterades förra året i östra Kongo och att minst 1 244 kvinnor rapporteras ha blivit våldtagna under första kvartalet 2010, vilket är i genomsnitt 14 våldtäkter per dag. Parlamentet uppmanar EU:s båda uppdrag i Demokratiska republiken Kongo, Eupol RD Congo och Eusec RD Congo, att se till att kampen mot sexuellt våld och kvinnors deltagande prioriteras högst inom ramen för de insatser som görs för att reformera den kongolesiska säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att ett antal massvåldtäkter ägde rum mellan den 30 juli och den 4 augusti 2010 i östra Kongos gruvdistrikt, att minst 8 300 våldtäkter rapporterades förra året i östra Kongo och att minst 1 244 kvinnor rapporteras ha blivit våldtagna under första kvartalet 2010, vilket är i genomsnitt 14 våldtäkter per dag. Parlamentet uppmanar EU:s båda uppdrag i Demokratiska republiken Kongo, Eupol RD Congo och Eusec RD Congo, att se till att kampen mot sexuellt våld och kvinnors deltagande prioriteras högst inom ramen för de insatser som görs för att reformera den kongolesiska säkerhetssektorn.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU utser fler kvinnliga poliser och soldater till GSFP-uppdragen, och anser att de kvinnliga poliserna i FN:s fredsstyrka i Liberia i detta sammanhang kan fungera som förebild. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU utser fler kvinnliga poliser och soldater till GSFP-uppdragen, och anser att de kvinnliga poliserna i FN:s fredsstyrka i Liberia i detta sammanhang kan fungera som förebild.

| 12. | Europaparlamentet framhåller behovet av att upprätta en uppförandekod för EU:s personal som deltar i militära och civila uppdrag, där man förtydligar att sexuellt utnyttjande är oförsvarligt och brottsligt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller behovet av att upprätta en uppförandekod för EU:s personal som deltar i militära och civila uppdrag, där man förtydligar att sexuellt utnyttjande är oförsvarligt och brottsligt.

| 13. | Europaparlamentet begär att FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 genomförs genom EU:s landstrategidokument och att ett större ekonomiskt stöd mobiliseras så att kvinnor från konfliktdrabbade länder kan delta i europeiska processer. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionsledamöterna med ansvar för utveckling, utvidgning och humanitär bistånd att se till att aspekter som berör kvinnor, fred och säkerhet ingår som en integrerad del i planeringen och programplaneringen av instrumenten för extern finansiering, såsom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, instrumentet för samarbete med industriländer och instrumentet för stöd inför anslutningen, men särskilt finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och stabilitetsinstrumentet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet begär att FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 genomförs genom EU:s landstrategidokument och att ett större ekonomiskt stöd mobiliseras så att kvinnor från konfliktdrabbade länder kan delta i europeiska processer. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten och kommissionsledamöterna med ansvar för utveckling, utvidgning och humanitär bistånd att se till att aspekter som berör kvinnor, fred och säkerhet ingår som en integrerad del i planeringen och programplaneringen av instrumenten för extern finansiering, såsom det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, instrumentet för samarbete med industriländer och instrumentet för stöd inför anslutningen, men särskilt finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete och stabilitetsinstrumentet.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att kommissionen bör göra det lättare för de små icke-statliga organisationerna att få bidrag från det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. För närvarande klarar många små kvinnoorganisationer inte av det byråkratiska hinder som bidragsansökan utgör. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att kommissionen bör göra det lättare för de små icke-statliga organisationerna att få bidrag från det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. För närvarande klarar många små kvinnoorganisationer inte av det byråkratiska hinder som bidragsansökan utgör.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för utveckling att stödja det arbete som kvinnoorganisationer utför i konfliktdrabbade områden. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att utnyttja stabilitetsinstrumentets långsiktiga karaktär vid fördelning av finansiella medel till stöd för kvinnors deltagande i freds-, säkerhets- och försoningsprocesser, och att systematiskt öronmärka medel för alla kortfristiga åtgärder till förmån för kvinnor, fred och säkerhet som finansieras enligt artikel 3 i stabilitetsinstrumentet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för utveckling att stödja det arbete som kvinnoorganisationer utför i konfliktdrabbade områden. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att utnyttja stabilitetsinstrumentets långsiktiga karaktär vid fördelning av finansiella medel till stöd för kvinnors deltagande i freds-, säkerhets- och försoningsprocesser, och att systematiskt öronmärka medel för alla kortfristiga åtgärder till förmån för kvinnor, fred och säkerhet som finansieras enligt artikel 3 i stabilitetsinstrumentet.

| 16. | Europaparlamentet anser att EU:s delegationer bör informera organisationer i det civila samhället, exempelvis lokala kvinnoorganisationer, om sitt engagemang i konfliktdrabbade regioner och samråda med organisationer i det civila samhället i samband med den politiska planeringen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att EU:s delegationer bör informera organisationer i det civila samhället, exempelvis lokala kvinnoorganisationer, om sitt engagemang i konfliktdrabbade regioner och samråda med organisationer i det civila samhället i samband med den politiska planeringen.

| 17. | Europaparlamentet kräver en betydande ökning av kvinnors deltagande inom alla verksamhetsområden, inbegripet försoningsarbete, fredsförhandlingar, fredsskapande, fredsframtvingande och fredsbevarande insatser samt konfliktförebyggande verksamhet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet kräver en betydande ökning av kvinnors deltagande inom alla verksamhetsområden, inbegripet försoningsarbete, fredsförhandlingar, fredsskapande, fredsframtvingande och fredsbevarande insatser samt konfliktförebyggande verksamhet.

| 18. | Europaparlamentet kräver att fler kvinnor omedelbart involveras i alla initiativ som syftar till att finna lösningar på konflikter, bland annat som medlare och förhandlare samt i genomförandet av konfliktlösningsåtgärder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver att fler kvinnor omedelbart involveras i alla initiativ som syftar till att finna lösningar på konflikter, bland annat som medlare och förhandlare samt i genomförandet av konfliktlösningsåtgärder.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ta initiativ till att det en gång om året avsätts en vecka för samråd med kvinnliga ledare. Denna vecka skulle kunna komplettera FN:s internationella dag med öppet hus på temat kvinnor och fred, och bland annat följas upp med rapporter från Europaparlamentets delegationer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att ta initiativ till att det en gång om året avsätts en vecka för samråd med kvinnliga ledare. Denna vecka skulle kunna komplettera FN:s internationella dag med öppet hus på temat kvinnor och fred, och bland annat följas upp med rapporter från Europaparlamentets delegationer.

| 20. | Europaparlamentet framhåller behovet av nationella handlingsplaner med information om tidsramen för den nationella strategin, realistiska mål, övervakningsmekanismer samt uppmuntran till kvinnors deltagande i kontroll-, utvärderings- och övervakningsmekanismer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller behovet av nationella handlingsplaner med information om tidsramen för den nationella strategin, realistiska mål, övervakningsmekanismer samt uppmuntran till kvinnors deltagande i kontroll-, utvärderings- och övervakningsmekanismer.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s särskilda representant för frågor som rör sexuellt våld i väpnade konflikter och den nyutnämnda chefen för FN:s enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women). |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s särskilda representant för frågor som rör sexuellt våld i väpnade konflikter och den nyutnämnda chefen för FN:s enhet för jämställdhetsfrågor (UN Women).

---

(1)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 32.

(2)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 287.

(3)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 347.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2010)0350.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/60

---

Torsdagen den 25 november 2010Situationen i biodlingssektorn

P7_TA(2010)0440

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om situationen i biodlingssektorn

2012/C 99 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2003 om den europeiska biodlingens svårigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2003 om den europeiska biodlingens svårigheter (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om förslaget till rådets förordning om insatser på biodlingsområdet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 april 2004 om förslaget till rådets förordning om insatser på biodlingsområdet (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (4), där det fastställs särskilda bestämmelser för biodlingssektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning) (4), där det fastställs särskilda bestämmelser för biodlingssektorn,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2008 om situationen inom biodlingssektorn (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2008 om situationen inom biodlingssektorn (5),

| — | med beaktande av kommissionens direktiv 2010/21/EU av den 12 mars 2010 om ändring i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG vad gäller de särskilda bestämmelserna som rör klotianidin, tiametoxam, fipronil och imidakloprid (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens direktiv 2010/21/EU av den 12 mars 2010 om ändring i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG vad gäller de särskilda bestämmelserna som rör klotianidin, tiametoxam, fipronil och imidakloprid (6),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2010/270/EU av den 6 maj 2010 om ändring av delarna 1 och 2 i bilaga E till rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller förlagorna till hälsointyg för djur från anläggningar och för bin och humlor (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2010/270/EU av den 6 maj 2010 om ändring av delarna 1 och 2 i bilaga E till rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller förlagorna till hälsointyg för djur från anläggningar och för bin och humlor (7),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 28 maj 2010 om tillämpningen av artikel 105 och följande i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller åtgärder för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av biodlingsprodukter (KOM(2010)0267), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 28 maj 2010 om tillämpningen av artikel 105 och följande i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller åtgärder för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av biodlingsprodukter (KOM(2010)0267),

| — | med beaktande av den vetenskapliga rapporten från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 11 augusti 2008 (8) samt den vetenskapliga rapport som beställts av Efsa och som antogs av myndigheten den 3 december 2009 (9), båda på temat bidödlighet och biövervakning i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den vetenskapliga rapporten från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 11 augusti 2008 (8) samt den vetenskapliga rapport som beställts av Efsa och som antogs av myndigheten den 3 december 2009 (9), båda på temat bidödlighet och biövervakning i Europa,

| — | med beaktande av frågan för muntligt besvarande (O-0119/2010 – B7-0564/2010) av den 1 september 2010 om situationen i biodlingssektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för muntligt besvarande (O-0119/2010 – B7-0564/2010) av den 1 september 2010 om situationen i biodlingssektorn,

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De nationella programmen för den europeiska biodlingssektorn, som medlemsstaterna utarbetat för en treårsperiod, har tillämpats av alla 27 medlemsstater med en genomsnittlig tillämpningsnivå på 90 procent, och i sin ovannämnda rapport av den 28 maj 2010 konstaterade kommissionen att de nationella biodlingsprogrammen haft en positiv inverkan de senaste åren. |
| --- | --- |

A.

De nationella programmen för den europeiska biodlingssektorn, som medlemsstaterna utarbetat för en treårsperiod, har tillämpats av alla 27 medlemsstater med en genomsnittlig tillämpningsnivå på 90 procent, och i sin ovannämnda rapport av den 28 maj 2010 konstaterade kommissionen att de nationella biodlingsprogrammen haft en positiv inverkan de senaste åren.

| B. | År 2010, Europeiska året för biologisk mångfald, är biodlingssektorn allvarligt hotad i hela världen och försvinner i en takt som är hundra till tusen gånger högre än vad som kan betraktas som normalt. Biodlingssektorn spelar en strategiskt viktig roll på grundval av de miljömässigt värdefulla allmänna tjänster som biodlarna erbjuder samhället, eftersom deras verksamhet är ett lysande exempel på miljövänlig sysselsättning (förbättring och bevarande av den biologiska mångfalden, miljöbalans och bevarande av floran) och en modell för hållbar produktion på landsbygden. |
| --- | --- |

B.

År 2010, Europeiska året för biologisk mångfald, är biodlingssektorn allvarligt hotad i hela världen och försvinner i en takt som är hundra till tusen gånger högre än vad som kan betraktas som normalt. Biodlingssektorn spelar en strategiskt viktig roll på grundval av de miljömässigt värdefulla allmänna tjänster som biodlarna erbjuder samhället, eftersom deras verksamhet är ett lysande exempel på miljövänlig sysselsättning (förbättring och bevarande av den biologiska mångfalden, miljöbalans och bevarande av floran) och en modell för hållbar produktion på landsbygden.

| C. | De nuvarande programmen kommer att upphöra 2013, och det nuvarande EU-stödet till biodlingssektorn styrs av den gemensamma jordbrukspolitikens gällande bestämmelser. Aktörerna behöver kunna planera för perioden efter 2013, och kommissionen avser att offentliggöra sitt meddelande om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken senast i november 2010. |
| --- | --- |

C.

De nuvarande programmen kommer att upphöra 2013, och det nuvarande EU-stödet till biodlingssektorn styrs av den gemensamma jordbrukspolitikens gällande bestämmelser. Aktörerna behöver kunna planera för perioden efter 2013, och kommissionen avser att offentliggöra sitt meddelande om den framtida gemensamma jordbrukspolitiken senast i november 2010.

| D. | Jordbrukssektorn har ett stort intresse av att bin ska finnas kvar som pollinerare. FAO har uppmärksammat det internationella samfundet på den oroväckande minskningen av pollinerande insekter, bl.a. honungsbin. 84 procent av de växtsorter som odlas, och 76 procent av livsmedelsproduktionen i Europa är beroende av pollinering från bin, och dess ekonomiska värde är betydligt högre än värdet av den honung som framställs. |
| --- | --- |

D.

Jordbrukssektorn har ett stort intresse av att bin ska finnas kvar som pollinerare. FAO har uppmärksammat det internationella samfundet på den oroväckande minskningen av pollinerande insekter, bl.a. honungsbin. 84 procent av de växtsorter som odlas, och 76 procent av livsmedelsproduktionen i Europa är beroende av pollinering från bin, och dess ekonomiska värde är betydligt högre än värdet av den honung som framställs.

| E. | Bidödligheten är ett växande problem i många regioner och tillskrivs en kombination av faktorer, bland annat bisjukdomar, binas försvagade immunitet mot patogener och parasiter, klimatförändringar och till viss del förändringar i markanvändningen med perioder av födobrist och brist på områden för födoinsamling för bina, den fortgående utrotningen av nektarväxter, liksom användningen av växtskyddsmedel och ohållbara jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

E.

Bidödligheten är ett växande problem i många regioner och tillskrivs en kombination av faktorer, bland annat bisjukdomar, binas försvagade immunitet mot patogener och parasiter, klimatförändringar och till viss del förändringar i markanvändningen med perioder av födobrist och brist på områden för födoinsamling för bina, den fortgående utrotningen av nektarväxter, liksom användningen av växtskyddsmedel och ohållbara jordbruksmetoder.

| F. | Det minskande antalet bisamhällen i vissa medlemsstater kan inte med säkerhet kopplas till användningen av genetiskt modifierade organismer eftersom odlingen av dessa för närvarande är obetydlig. Det ökande antalet monokulturer leder emellertid till att nektarväxter försvinner. |
| --- | --- |

F.

Det minskande antalet bisamhällen i vissa medlemsstater kan inte med säkerhet kopplas till användningen av genetiskt modifierade organismer eftersom odlingen av dessa för närvarande är obetydlig. Det ökande antalet monokulturer leder emellertid till att nektarväxter försvinner.

| G. | Det stora antalet bisjukdomar världen över ökar ständigt, vilket gör att honungsbin (Apis mellifera) riskerar att bli en utrotningshotad art. Ett särskilt stort hälsoproblem i det europeiska bibeståndet är varroakvalstret, vars förekomst blir alltmer aggressiv och försvagar binas immunförsvar med följden att bina drabbas av en mängd relaterade sjukdomar. |
| --- | --- |

G.

Det stora antalet bisjukdomar världen över ökar ständigt, vilket gör att honungsbin (Apis mellifera) riskerar att bli en utrotningshotad art. Ett särskilt stort hälsoproblem i det europeiska bibeståndet är varroakvalstret, vars förekomst blir alltmer aggressiv och försvagar binas immunförsvar med följden att bina drabbas av en mängd relaterade sjukdomar.

| H. | Det behövs mer forskning för att vända minskningen av pollineringsarter så att man undviker den situation som uppstått i andra delar av världen, där låga nivåer av naturliga pollineringsinsekter lett till att frukt, grönsaker och vissa jordbruksgrödor måste pollineras på konstgjord väg, med avsevärda extra kostnader för jordbrukarna. |
| --- | --- |

H.

Det behövs mer forskning för att vända minskningen av pollineringsarter så att man undviker den situation som uppstått i andra delar av världen, där låga nivåer av naturliga pollineringsinsekter lett till att frukt, grönsaker och vissa jordbruksgrödor måste pollineras på konstgjord väg, med avsevärda extra kostnader för jordbrukarna.

| I. | Den europeiska honungsmarknaden är till 40 procent beroende av import, och EU:s bristande självförsörjning på honung leder till avsevärda prisfluktuationer, som också är ett resultat av utspädningarna på den globala marknaden eftersom den tidigare öppningen av EU-marknaden för honung från tredjeländer gett biodlare över hela EU sämre konkurrensmöjligheter. |
| --- | --- |

I.

Den europeiska honungsmarknaden är till 40 procent beroende av import, och EU:s bristande självförsörjning på honung leder till avsevärda prisfluktuationer, som också är ett resultat av utspädningarna på den globala marknaden eftersom den tidigare öppningen av EU-marknaden för honung från tredjeländer gett biodlare över hela EU sämre konkurrensmöjligheter.

| J. | Både medlemsstaterna och sektorns aktörer har framfört konkreta krav på förbättringar av genomförandebestämmelserna och på ett bibehållet stöd på lång sikt. |
| --- | --- |

J.

Både medlemsstaterna och sektorns aktörer har framfört konkreta krav på förbättringar av genomförandebestämmelserna och på ett bibehållet stöd på lång sikt.

| K. | Samtliga medlemsstater och biodlarorganisationer måste samarbeta bättre vid utformningen av program så att varje medlemsstat har möjlighet att begära information och eventuellt utbyta sådan information med de europeiska organisationer med vilka den samarbetar. |
| --- | --- |

K.

Samtliga medlemsstater och biodlarorganisationer måste samarbeta bättre vid utformningen av program så att varje medlemsstat har möjlighet att begära information och eventuellt utbyta sådan information med de europeiska organisationer med vilka den samarbetar.

| L. | I Efsas rapport av den 11 augusti 2008 underströks medlemsstaternas brist på system för övervakning och variationerna i systemen medlemsstaterna emellan, samt att en harmonisering av gemensamma resultatindikatorer saknas. |
| --- | --- |

L.

I Efsas rapport av den 11 augusti 2008 underströks medlemsstaternas brist på system för övervakning och variationerna i systemen medlemsstaterna emellan, samt att en harmonisering av gemensamma resultatindikatorer saknas.

| M. | Enligt direktiv 2010/21/EU ska medlemsstaterna se till att, från och med den 1 november 2010, vissa märkningskrav för växtskyddsmedel genomförs, riskreducerande åtgärder inkluderas i produktgodkännandet och program för övervakning genomförs för att kontrollera den direkta och indirekta exponeringen av honungsbin för vissa verksamma ämnen. |
| --- | --- |

M.

Enligt direktiv 2010/21/EU ska medlemsstaterna se till att, från och med den 1 november 2010, vissa märkningskrav för växtskyddsmedel genomförs, riskreducerande åtgärder inkluderas i produktgodkännandet och program för övervakning genomförs för att kontrollera den direkta och indirekta exponeringen av honungsbin för vissa verksamma ämnen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda rapporten från kommissionen av den 28 maj 2010, men konstaterar att de nuvarande programmen upphör 2013 och oroas över att den europeiska biodlingssektorn fortfarande kämpar med många utmaningar och problem, däribland marknadsföringsfrågor, prisfluktuationer, problem med återväxten inom biodlaryrket, överårigheten bland de yrkesverksamma inom EU, det minskade antalet bisamhällen samt generella problem till följd av bidödligheten som orsakas av många olika faktorer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda rapporten från kommissionen av den 28 maj 2010, men konstaterar att de nuvarande programmen upphör 2013 och oroas över att den europeiska biodlingssektorn fortfarande kämpar med många utmaningar och problem, däribland marknadsföringsfrågor, prisfluktuationer, problem med återväxten inom biodlaryrket, överårigheten bland de yrkesverksamma inom EU, det minskade antalet bisamhällen samt generella problem till följd av bidödligheten som orsakas av många olika faktorer.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillmötesgå medlemsstaternas och aktörernas krav på t.ex. förbättrade statistiska uppgifter beträffande produktionsprognoser, inbegripet införande av likvärdiga kvalitetskrav för honung, och på förbättrade och samordnade program för övervakning och forskning inom biodling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillmötesgå medlemsstaternas och aktörernas krav på t.ex. förbättrade statistiska uppgifter beträffande produktionsprognoser, inbegripet införande av likvärdiga kvalitetskrav för honung, och på förbättrade och samordnade program för övervakning och forskning inom biodling.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för lagstiftningsförslaget om kvalitetspolitiken för jordbruket överväga att ändra reglerna om ursprungsmärkning av honung för att undvika vilseledande information till konsumenterna, särskilt om det rör sig om en blandning av honung med ursprung i EU-länder och tredjeländer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för lagstiftningsförslaget om kvalitetspolitiken för jordbruket överväga att ändra reglerna om ursprungsmärkning av honung för att undvika vilseledande information till konsumenterna, särskilt om det rör sig om en blandning av honung med ursprung i EU-länder och tredjeländer.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att produktens hälsoförhållanden måste förbättras genom en harmonisering av gränskontrollerna, särskilt för import från tredjeländer, med tanke på att importen av honung av låg kvalitet liksom utspädningar och ersättningsprodukter snedvrider marknaden och utövar ett ständigt tryck på priserna och på produktens slutkvalitet på EU:s inre marknad. Parlamentet anser att, i fråga om bearbetade produkter där honung ingår som ingrediens, att namn eller eventuella grafiska eller andra synliga delar på etiketten eller på den bearbetade produktens förpackning får referera till honung i produktnamnet endast om minst 50 procent av sockerinnehållet kommer från honung. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet insisterar på att produktens hälsoförhållanden måste förbättras genom en harmonisering av gränskontrollerna, särskilt för import från tredjeländer, med tanke på att importen av honung av låg kvalitet liksom utspädningar och ersättningsprodukter snedvrider marknaden och utövar ett ständigt tryck på priserna och på produktens slutkvalitet på EU:s inre marknad. Parlamentet anser att, i fråga om bearbetade produkter där honung ingår som ingrediens, att namn eller eventuella grafiska eller andra synliga delar på etiketten eller på den bearbetade produktens förpackning får referera till honung i produktnamnet endast om minst 50 procent av sockerinnehållet kommer från honung.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa ett krav på att europeiska och nationella myndigheter måste samråda med biodlarna under utvecklingen av biodlingsprogrammen och tillhörande lagstiftning för att se till att dessa program fungerar effektivt och genomförs i tid. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa ett krav på att europeiska och nationella myndigheter måste samråda med biodlarna under utvecklingen av biodlingsprogrammen och tillhörande lagstiftning för att se till att dessa program fungerar effektivt och genomförs i tid.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be medlemsstaterna att införa ett tillförlitligt system för årlig registrering av bibestånden i stället för att låta biodlingsprogrammen bygga på uppskattningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be medlemsstaterna att införa ett tillförlitligt system för årlig registrering av bibestånden i stället för att låta biodlingsprogrammen bygga på uppskattningar.

| 7. | Europaparlamentet noterar att det är mycket viktigt att ta fram innovativa och effektiva behandlingar mot varroakvalster, vilka orsakar stora årliga förluster i vissa regioner, och anser att tillgången till effektiv veterinärmedicinsk behandling mot varroakvalster och alla därmed förbundna sjukdomar måste ökas i hela Europa. Parlamentet ber kommissionen att lägga fram gemensamma riktlinjer om den veterinärmedicinska behandlingen inom denna sektor, varvid ett samarbete med biodlarnas organisationer är nödvändigt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att det är mycket viktigt att ta fram innovativa och effektiva behandlingar mot varroakvalster, vilka orsakar stora årliga förluster i vissa regioner, och anser att tillgången till effektiv veterinärmedicinsk behandling mot varroakvalster och alla därmed förbundna sjukdomar måste ökas i hela Europa. Parlamentet ber kommissionen att lägga fram gemensamma riktlinjer om den veterinärmedicinska behandlingen inom denna sektor, varvid ett samarbete med biodlarnas organisationer är nödvändigt.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra såväl omfattningen som finansieringen av EU:s veterinärmedicinska politik för att beakta binas och biodlingens särdrag, i syfte att i samarbete med biodlarnas organisationer säkerställa effektivare kontroller av bisjukdomar och tillgången på effektiva och standardiserade veterinärmedicinska läkemedel i hela unionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra såväl omfattningen som finansieringen av EU:s veterinärmedicinska politik för att beakta binas och biodlingens särdrag, i syfte att i samarbete med biodlarnas organisationer säkerställa effektivare kontroller av bisjukdomar och tillgången på effektiva och standardiserade veterinärmedicinska läkemedel i hela unionen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre samordna medlemsstaternas olika forskningsprogram i syfte att inrätta en handlingsplan för hur man ska komma till rätta med bidödligheten, där hållbara, pollinerarvänliga jordbruksmetoder bör ingå genom att monokultur utan växelbruk förhindras. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre samordna medlemsstaternas olika forskningsprogram i syfte att inrätta en handlingsplan för hur man ska komma till rätta med bidödligheten, där hållbara, pollinerarvänliga jordbruksmetoder bör ingå genom att monokultur utan växelbruk förhindras.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra rekommendationerna i den ovannämnda rapporten från Efsa av den 3 december 2009, särskilt i fråga om finansiering av specifika studier som baseras på det pågående arbetet med att förbättra kunskapen om och förståelsen av faktorer som påverkar bihälsan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra rekommendationerna i den ovannämnda rapporten från Efsa av den 3 december 2009, särskilt i fråga om finansiering av specifika studier som baseras på det pågående arbetet med att förbättra kunskapen om och förståelsen av faktorer som påverkar bihälsan.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser oberoende och aktuell forskning om bidödlighet och uppmanar kommissionen att se till att uppgifter offentliggörs om hur växtskyddsmedel (exempelvis pelleterat utsäde), och genetiskt modifierade grödor samt toxiner som sprids via pollen påverkar miljön och specifika arter, och att eventuella nya initiativ bygger på vetenskapligt och statistiskt säkerställda uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en studie om dessa frågor och att presentera resultatet av denna inom en rimlig tidsram. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser oberoende och aktuell forskning om bidödlighet och uppmanar kommissionen att se till att uppgifter offentliggörs om hur växtskyddsmedel (exempelvis pelleterat utsäde), och genetiskt modifierade grödor samt toxiner som sprids via pollen påverkar miljön och specifika arter, och att eventuella nya initiativ bygger på vetenskapligt och statistiskt säkerställda uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en studie om dessa frågor och att presentera resultatet av denna inom en rimlig tidsram.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det befintliga stödet till biodlingssektorn bibehålls och att denna politik stöds och stärks i den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 så att sektorn kan förbättras och överleva. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut från juli 2010 om att öka budgeten för biodlingsprogrammen och noterar att detta är ett sätt att stödja den europeiska biodlingens framtida utveckling och kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Vidare inser parlamentet hur viktiga bin är för att behålla produktionsnivån inom åkerbruket och trädgårdsodlingssektorn, och anser att det är viktigt att ersättning ges för dessa kollektiva miljörelaterade nyttigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det befintliga stödet till biodlingssektorn bibehålls och att denna politik stöds och stärks i den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 så att sektorn kan förbättras och överleva. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut från juli 2010 om att öka budgeten för biodlingsprogrammen och noterar att detta är ett sätt att stödja den europeiska biodlingens framtida utveckling och kan bidra till att bevara den biologiska mångfalden. Vidare inser parlamentet hur viktiga bin är för att behålla produktionsnivån inom åkerbruket och trädgårdsodlingssektorn, och anser att det är viktigt att ersättning ges för dessa kollektiva miljörelaterade nyttigheter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa det ekonomiska stödet till utbildning och informationskampanjer för nya och yrkesverksamma biodlare, med ett särskilt fokus på att uppmuntra nya biodlare att etablera sig, medräknat möjligheter till erfarenhetsutbyten med biodlare i andra länder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa det ekonomiska stödet till utbildning och informationskampanjer för nya och yrkesverksamma biodlare, med ett särskilt fokus på att uppmuntra nya biodlare att etablera sig, medräknat möjligheter till erfarenhetsutbyten med biodlare i andra länder.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i överenskommelse med medlemsstaterna och i samarbete med veterinärmyndigheter och biodlarorganisationer, vilket redan sker i vissa medlemsstater, undersöka möjligheten att inrätta en veterinärmedicinsk EU-handledning om bihälsa i syfte att säkerställa tillgången till veterinärmedicinska läkemedel om behov skulle uppstå, vilken skulle finansieras via EU:s veterinärmedicinska politik. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i överenskommelse med medlemsstaterna och i samarbete med veterinärmyndigheter och biodlarorganisationer, vilket redan sker i vissa medlemsstater, undersöka möjligheten att inrätta en veterinärmedicinsk EU-handledning om bihälsa i syfte att säkerställa tillgången till veterinärmedicinska läkemedel om behov skulle uppstå, vilken skulle finansieras via EU:s veterinärmedicinska politik.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra samordningen och kunskapsöverföringen mellan tillämpad vetenskaplig forskning, biodling och jordbruk. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra samordningen och kunskapsöverföringen mellan tillämpad vetenskaplig forskning, biodling och jordbruk.

| 16. | Europaparlamentet anser att man på grund av växtskyddsmedlens eventuella inverkan på bisamhällenas utveckling, vid sidan av deras inverkan på fullvuxna bin, bör beakta växtskyddsmedlens inverkan på hela bikupan. Här vill parlamentet påminna om att kommissionen vid ett plenarsammanträde i samband med antagandet av förordning (EG) nr 1107/2009 förklarade att den, när den ser över uppgiftskraven för verksamma ämnen och växtskyddsmedel som anges i artikel 8.1 b och c, kommer att lägga särskild vikt vid uppföljningsundersökningar och studera protokoll för att möjliggöra en riskbedömning som tar hänsyn till bins direkta och indirekta exponering för dessa produkter, i synnerhet via nektar, pollen och vatten som kan innehålla rester av bekämpningsmedel som sugs upp av de vattensamlande bina. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att man på grund av växtskyddsmedlens eventuella inverkan på bisamhällenas utveckling, vid sidan av deras inverkan på fullvuxna bin, bör beakta växtskyddsmedlens inverkan på hela bikupan. Här vill parlamentet påminna om att kommissionen vid ett plenarsammanträde i samband med antagandet av förordning (EG) nr 1107/2009 förklarade att den, när den ser över uppgiftskraven för verksamma ämnen och växtskyddsmedel som anges i artikel 8.1 b och c, kommer att lägga särskild vikt vid uppföljningsundersökningar och studera protokoll för att möjliggöra en riskbedömning som tar hänsyn till bins direkta och indirekta exponering för dessa produkter, i synnerhet via nektar, pollen och vatten som kan innehålla rester av bekämpningsmedel som sugs upp av de vattensamlande bina.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vägledas av ett helhets- och hållbarhetstänkande i sitt arbete med att utarbeta EU:s framtida stöd på biodlingsområdet, särskilt i fråga om landsbygdsutveckling, klimatförändringar och biologisk mångfald, i synnerhet genom att främja åtgärder för att behålla och öka blomrika marker. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vägledas av ett helhets- och hållbarhetstänkande i sitt arbete med att utarbeta EU:s framtida stöd på biodlingsområdet, särskilt i fråga om landsbygdsutveckling, klimatförändringar och biologisk mångfald, i synnerhet genom att främja åtgärder för att behålla och öka blomrika marker.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja den europeiska biodlingssektorn på ett ännu bredare och mer konsekvent sätt med hjälp av nya instrument inom den framtida gemensamma jordbrukspolitiken, t.ex. åtgärder som gynnar en ökad biologisk mångfald, mildrar klimatförändringarnas effekter, bevarar ett nationellt traditionellt och kulturellt arv som sysselsätter ett stort antal europeiska familjer och tryggar och förbättrar kvaliteten hos, och en effektivt fungerande marknad för, biodlingsprodukter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja den europeiska biodlingssektorn på ett ännu bredare och mer konsekvent sätt med hjälp av nya instrument inom den framtida gemensamma jordbrukspolitiken, t.ex. åtgärder som gynnar en ökad biologisk mångfald, mildrar klimatförändringarnas effekter, bevarar ett nationellt traditionellt och kulturellt arv som sysselsätter ett stort antal europeiska familjer och tryggar och förbättrar kvaliteten hos, och en effektivt fungerande marknad för, biodlingsprodukter.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna nationella program för övervakning av märkningskrav och riskreducerande åtgärder, vilka bör ingå i växtskyddsmedelgodkännandet, såväl som program för övervakning av exponeringen för växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna nationella program för övervakning av märkningskrav och riskreducerande åtgärder, vilka bör ingå i växtskyddsmedelgodkännandet, såväl som program för övervakning av exponeringen för växtskyddsmedel.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja direktförsäljning av biodlingsprodukter till konsumenterna på de lokala marknaderna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja direktförsäljning av biodlingsprodukter till konsumenterna på de lokala marknaderna.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 81 E, 31.3.2004, s. 107.

(2)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(3)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 941.

(4)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

(5)  EUT C 16 E, 22.1.2010, s. 65.

(6)  EUT L 65, 13.3.2010, s. 27.

(7)  EUT L 118, 12.5.2010, s. 56.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/154r.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/scdoc/27e.htm

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/64

---

Torsdagen den 25 november 2010En ny energistrategi för Europa 2011–2020

P7_TA(2010)0441

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 Mot en ny energistrategi för Europa 2011–2020 (2010/2108(INI))

2012/C 99 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens lägesrapport ”Towards a new Energy Strategy for Europe 2011–2020”, offentliggjord den 7 maj 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lägesrapport ”Towards a new Energy Strategy for Europe 2011–2020”, offentliggjord den 7 maj 2010,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet och Europaparlamentet av den 10 januari 2007 med titeln ”En energipolitik för Europa” (KOM(2007)0001), som följdes av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 13 november 2008 med titeln ”Andra strategiska energiöversynen – En handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet”, och åtföljande dokument (KOM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europeiska rådet och Europaparlamentet av den 10 januari 2007 med titeln ”En energipolitik för Europa” (KOM(2007)0001), som följdes av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 13 november 2008 med titeln ”Andra strategiska energiöversynen – En handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet”, och åtföljande dokument (KOM(2008)0781),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 om den andra strategiska energiöversynen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 om den andra strategiska energiöversynen (1),

| — | med beaktande av det tredje energipaketet, som består av förordning (EG) nr 713/2009 av den 13 juli 2009 om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, förordning (EG) nr 714/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003, förordning (EG) nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005, direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (”eldirektivet” eller ”ED”) samt direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (”NG-direktivet” eller ”NGD”) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tredje energipaketet, som består av förordning (EG) nr 713/2009 av den 13 juli 2009 om inrättande av en byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter, förordning (EG) nr 714/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003, förordning (EG) nr 715/2009 av den 13 juli 2009 om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005, direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (”eldirektivet” eller ”ED”) samt direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (”NG-direktivet” eller ”NGD”) (2),

| — | med beaktande av EU:s energi- och klimatförändringspaket, som består av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/29/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 2003/87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 98/70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv 93/12/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG av den 23 april 2009 om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006 samt av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s energi- och klimatförändringspaket, som består av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/29/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 2003/87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/30/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 98/70/EG, vad gäller specifikationer för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring av rådets direktiv 1999/32/EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och om upphävande av direktiv 93/12/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG av den 23 april 2009 om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv 85/337/EEG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006 samt av Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 september 2007: ”Mot en gemensam europeisk utrikespolitik för energi” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 september 2007: ”Mot en gemensam europeisk utrikespolitik för energi” (4),

| — | med beaktande av energistadgefördraget av den 17 december 1994 som skapar den rättsliga ramen för internationellt energisamarbete, tillsammans med utkastet till dess övergångsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av energistadgefördraget av den 17 december 1994 som skapar den rättsliga ramen för internationellt energisamarbete, tillsammans med utkastet till dess övergångsprotokoll,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 663/2009 av den 13 juli 2009 om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet (Europeiska energiprogrammet för återhämtning) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 663/2009 av den 13 juli 2009 om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet (Europeiska energiprogrammet för återhämtning) (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 maj 2010 om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet (ändring av förordning (EG) nr 663/2009) (KOM(2010)0283), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 maj 2010 om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet (ändring av förordning (EG) nr 663/2009) (KOM(2010)0283),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2009 om att investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp (SET-planen) (KOM(2009)0519) och av sin resolution av den 11 mars 2010 om att investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp (SET-planen) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2009 om att investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp (SET-planen) (KOM(2009)0519) och av sin resolution av den 11 mars 2010 om att investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp (SET-planen) (6),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 4 maj 2010 om genomförandet av transeuropeiska energinät under perioden 2007–2009 (KOM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 4 maj 2010 om genomförandet av transeuropeiska energinät under perioden 2007–2009 (KOM(2010)0203),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av direktiv 2004/67/EG (KOM(2009)0363) (betänkande från Vidal-Quadras), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av direktiv 2004/67/EG (KOM(2009)0363) (betänkande från Vidal-Quadras),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna” (KOM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna” (KOM(2006)0545),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 25 juni 2010 om läget när det gäller åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (KOM(2010)0330), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet av den 25 juni 2010 om läget när det gäller åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (KOM(2010)0330),

| — | med beaktande av förslaget till rådets slutsatser av den 21 maj 2010 med titeln ”Mot en ny energistrategi för Europa 2011–2020” (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets slutsatser av den 21 maj 2010 med titeln ”Mot en ny energistrategi för Europa 2011–2020” (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv 93/76/EEG (energitjänstdirektivet) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv 93/76/EEG (energitjänstdirektivet) (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv 92/62/EEG (”kraftvärmedirektivet”) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv 92/62/EEG (”kraftvärmedirektivet”) (9),

| — | med beaktande av artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0313/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0313/2010), och av följande skäl:

| A. | Lissabonfördraget betecknar en ny epok för unionen där vi måste anpassa våra mål och strategier, liksom EU:s budget, för att fullständigt kunna genomföra fördraget. |
| --- | --- |

A.

Lissabonfördraget betecknar en ny epok för unionen där vi måste anpassa våra mål och strategier, liksom EU:s budget, för att fullständigt kunna genomföra fördraget.

| B. | Införandet av ett särskilt kapitel om energi i Lissabonfördraget innebär att det nu finns en fast rättslig grund för att utveckla energiinitiativ baserade på hållbarhet, försörjningstrygghet, sammanlänkning av nät samt solidaritet. |
| --- | --- |

B.

Införandet av ett särskilt kapitel om energi i Lissabonfördraget innebär att det nu finns en fast rättslig grund för att utveckla energiinitiativ baserade på hållbarhet, försörjningstrygghet, sammanlänkning av nät samt solidaritet.

| C. | Unionen står inför problemet med att energilagstiftningen försenats eller genomförts ofullständigt och att det råder brist på samordnade energistrategier, vilket nödvändiggör ett starkt ledarskap från kommissionens sida för att denna klyfta ska kunna överbryggas, tillsammans med att medlemsstaterna på ett övertygande sätt visar prov på sin vilja och sitt stöd. |
| --- | --- |

C.

Unionen står inför problemet med att energilagstiftningen försenats eller genomförts ofullständigt och att det råder brist på samordnade energistrategier, vilket nödvändiggör ett starkt ledarskap från kommissionens sida för att denna klyfta ska kunna överbryggas, tillsammans med att medlemsstaterna på ett övertygande sätt visar prov på sin vilja och sitt stöd.

| D. | Europa blir alltmer beroende av utländska energikällor, framför allt i fråga om fossila bränslen. Särskilt stort är beroendet av olja och det kommer att bli ännu större i framtiden. Därför måste EU:s energipolitik få en internationell dimension. |
| --- | --- |

D.

Europa blir alltmer beroende av utländska energikällor, framför allt i fråga om fossila bränslen. Särskilt stort är beroendet av olja och det kommer att bli ännu större i framtiden. Därför måste EU:s energipolitik få en internationell dimension.

| E. | Energipriserna och tillgången på energi är utslagsgivande för befolkningens levnadsstandard och näringslivets konkurrenskraft. |
| --- | --- |

E.

Energipriserna och tillgången på energi är utslagsgivande för befolkningens levnadsstandard och näringslivets konkurrenskraft.

| F. | EU:s energipolitik bör bidra till att fullgöra EU:s åtagande att fram till 2050 minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

F.

EU:s energipolitik bör bidra till att fullgöra EU:s åtagande att fram till 2050 minska växthusgasutsläppen.

| G. | Under det kommande årtiondet kommer det att behövas stora investeringar i energi, framför allt i nya kraftverk, sammanlänkningar och ledningsnät, och med tanke på att dessa investeringar kommer att bli utslagsgivande för energimixen under en ännu längre period bör åtgärder vidtas för att se till att dessa investeringar stöder övergången till en hållbar ekonomi. Detta kommer att kräva ytterligare diversifiering av finansiella instrument eller eventuellt en ny organisation av marknaden, framför allt i de regioner som är mest isolerade ur energisynvinkel. |
| --- | --- |

G.

Under det kommande årtiondet kommer det att behövas stora investeringar i energi, framför allt i nya kraftverk, sammanlänkningar och ledningsnät, och med tanke på att dessa investeringar kommer att bli utslagsgivande för energimixen under en ännu längre period bör åtgärder vidtas för att se till att dessa investeringar stöder övergången till en hållbar ekonomi. Detta kommer att kräva ytterligare diversifiering av finansiella instrument eller eventuellt en ny organisation av marknaden, framför allt i de regioner som är mest isolerade ur energisynvinkel.

| H. | I EU27 finns det stora biomasseresurser tillgängliga som går att använda för tillverkning av betydande mängder av andra generationens biobränslen. |
| --- | --- |

H.

I EU27 finns det stora biomasseresurser tillgängliga som går att använda för tillverkning av betydande mängder av andra generationens biobränslen.

| I. | Kol kommer också i framtiden att vara en viktig primär källa till befolkningens och näringslivets energiförsörjning. |
| --- | --- |

I.

Kol kommer också i framtiden att vara en viktig primär källa till befolkningens och näringslivets energiförsörjning.

| J. | Investeringarna i energisektorn är mycket kapitalintensiva och det måste skapas ett stabilt långsiktigt regelverk som ger företagen möjlighet att fatta investeringsbeslut som är sunda ur miljöns och ekonomins synvinkel. Detta får på intet sätt leda till att konkurrensen snedvrids. |
| --- | --- |

J.

Investeringarna i energisektorn är mycket kapitalintensiva och det måste skapas ett stabilt långsiktigt regelverk som ger företagen möjlighet att fatta investeringsbeslut som är sunda ur miljöns och ekonomins synvinkel. Detta får på intet sätt leda till att konkurrensen snedvrids.

| K. | EU:s ambitiösa utsläppsminskningsmål på lång sikt bör utformas som ett led i en världsomfattande uppgörelse om klimatförändringarna, så att EU:s positiva bidrag till de internationella förhandlingarna blir så stort som möjligt och risken för kolläckage och förlust av konkurrenskraft för Europas industrier så liten som möjligt. |
| --- | --- |

K.

EU:s ambitiösa utsläppsminskningsmål på lång sikt bör utformas som ett led i en världsomfattande uppgörelse om klimatförändringarna, så att EU:s positiva bidrag till de internationella förhandlingarna blir så stort som möjligt och risken för kolläckage och förlust av konkurrenskraft för Europas industrier så liten som möjligt.

| L. | Energinätsinfrastrukturen måste först och främst finansieras via energitarifferna. Det kan emellertid också behövas finansiering och stöd från EU i de fall då marknaderna inte ensamma kan finansiera sådana investeringar, för att vi ska få välfungerande nät och öppna de europeiska energimarknaderna, framför allt i de minst utvecklade regionerna. |
| --- | --- |

L.

Energinätsinfrastrukturen måste först och främst finansieras via energitarifferna. Det kan emellertid också behövas finansiering och stöd från EU i de fall då marknaderna inte ensamma kan finansiera sådana investeringar, för att vi ska få välfungerande nät och öppna de europeiska energimarknaderna, framför allt i de minst utvecklade regionerna.

| M. | Den ekonomiska nedgången efter de finansiella kriserna har fördröjt investeringarna i energisektorn. Krisen kan dock även bli en chans för Europa att utföra reformer. |
| --- | --- |

M.

Den ekonomiska nedgången efter de finansiella kriserna har fördröjt investeringarna i energisektorn. Krisen kan dock även bli en chans för Europa att utföra reformer.

| N. | En hållbar och dynamisk ekonomi bör sträva efter att koppla isär ekonomisk tillväxt och energikonsumtion, framför allt genom att öka energieffektiviteten per producerad enhet. |
| --- | --- |

N.

En hållbar och dynamisk ekonomi bör sträva efter att koppla isär ekonomisk tillväxt och energikonsumtion, framför allt genom att öka energieffektiviteten per producerad enhet.

| O. | Kommissionen uttryckte också sin avsikt att under 2009 bedöma världssituationen för flytande naturgas och se efter var det fanns brister, för att lägga fram förslag till en handlingsplan för flytande naturgas. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen uttryckte också sin avsikt att under 2009 bedöma världssituationen för flytande naturgas och se efter var det fanns brister, för att lägga fram förslag till en handlingsplan för flytande naturgas.

Inledning: En strategi för fullständigt genomförande av Lissabonfördraget

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens lägesrapport ”Towards a new Energy Strategy for Europe 2011–2020” såsom ett första steg mot en helhetsbetonad energipolitik för EU inom ramen för strategin Europa 2020. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens lägesrapport ”Towards a new Energy Strategy for Europe 2011–2020” såsom ett första steg mot en helhetsbetonad energipolitik för EU inom ramen för strategin Europa 2020.

| 2. | Europaparlamentet anser att varje framtida strategi bör sträva efter att uppfylla Lissabonfördragets mål om en inre marknad för energi, försörjningstrygghet, energieffektivitet och energisparande samt utveckling av nya och förnybara energikällor och främjande av energinät. Dessutom bör den bidra till överkomliga energipriser till nytta för alla konsumenter, en utökad roll för förnybara energikällor inom ramen för en hållbar energiproduktion, utveckling av sammanlänkade, integrerade, samkörbara och smarta energinät, minska beroendet av energiimporter och öka den inhemska energiproduktionen, samtidigt som konkurrenskraft och tillväxt inom industrin bevaras och utsläppen av växthusgaser minskas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att varje framtida strategi bör sträva efter att uppfylla Lissabonfördragets mål om en inre marknad för energi, försörjningstrygghet, energieffektivitet och energisparande samt utveckling av nya och förnybara energikällor och främjande av energinät. Dessutom bör den bidra till överkomliga energipriser till nytta för alla konsumenter, en utökad roll för förnybara energikällor inom ramen för en hållbar energiproduktion, utveckling av sammanlänkade, integrerade, samkörbara och smarta energinät, minska beroendet av energiimporter och öka den inhemska energiproduktionen, samtidigt som konkurrenskraft och tillväxt inom industrin bevaras och utsläppen av växthusgaser minskas.

| 3. | Europaparlamentet betonar att den föreslagna strategin bör genomföras, framför allt i en anda av solidaritet och ansvar, och med utgångspunkt i att ingen medlemsstat kan lämnas utanför eller isoleras och där alla medlemsstater vidtar åtgärder för att trygga unionens ömsesidiga säkerhet. Parlamentet framhåller betydelsen av att det tagits med ett särskilt kapitel om energi i fördraget (artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), så att man tillhandahåller en fast rättslig grund för unionens åtgärder, utgående från gemenskapsmetoden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att den föreslagna strategin bör genomföras, framför allt i en anda av solidaritet och ansvar, och med utgångspunkt i att ingen medlemsstat kan lämnas utanför eller isoleras och där alla medlemsstater vidtar åtgärder för att trygga unionens ömsesidiga säkerhet. Parlamentet framhåller betydelsen av att det tagits med ett särskilt kapitel om energi i fördraget (artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), så att man tillhandahåller en fast rättslig grund för unionens åtgärder, utgående från gemenskapsmetoden.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att unionen behöver en långsiktig vision om en effektiv och hållbar energipolitik till 2050, som ska vägledas av unionens långsiktiga minskningsmål och kompletteras av exakta och omfattande åtgärdsplaner på kort och medellång sikt som ska bidra till dess arbete för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att unionen behöver en långsiktig vision om en effektiv och hållbar energipolitik till 2050, som ska vägledas av unionens långsiktiga minskningsmål och kompletteras av exakta och omfattande åtgärdsplaner på kort och medellång sikt som ska bidra till dess arbete för att uppnå dessa mål.

| 5. | Europaparlamentet kräver att planer ska utarbetas för en europeisk energigemenskap med ett intensivt samarbete kring energinät och europeiskt stöd till ny energiteknik. Parlamentet anser att den europeiska energigemenskapen, utan att det inledningsvis krävs att Lissabonfördraget ändras, bör råda bot på den fragmenterade europeiska energipolitiken och ge unionen möjlighet att kraftfullt föra fram ett enhetligt budskap i sina internationella energiförbindelser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver att planer ska utarbetas för en europeisk energigemenskap med ett intensivt samarbete kring energinät och europeiskt stöd till ny energiteknik. Parlamentet anser att den europeiska energigemenskapen, utan att det inledningsvis krävs att Lissabonfördraget ändras, bör råda bot på den fragmenterade europeiska energipolitiken och ge unionen möjlighet att kraftfullt föra fram ett enhetligt budskap i sina internationella energiförbindelser.

Trygga energimarknadens funktion

| 6. | Europaparlamentet framhåller att den inre marknaden för energi i Europa ofrånkomligen måste slutföras för att målen för EU:s politik ska kunna uppnås. Parlamentet anser att detta bör bygga på en klar lagstiftningsram där det rigoröst tillses att lagstiftningen efterlevs och där kommissionen vid behov är mer redo att inleda överträdelseförfaranden mot fler medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att den inre marknaden för energi i Europa ofrånkomligen måste slutföras för att målen för EU:s politik ska kunna uppnås. Parlamentet anser att detta bör bygga på en klar lagstiftningsram där det rigoröst tillses att lagstiftningen efterlevs och där kommissionen vid behov är mer redo att inleda överträdelseförfaranden mot fler medlemsstater.

| 7. | Europaparlamentet betonar eftertryckligen att EU:s nuvarande energilagstiftning måste genomföras i praktiken och EU:s energimål nås. Parlamentet betonar att reglerna i det tredje energipaketet samt energieffektivitetspaketet snabbt och korrekt måste genomföras i unionens alla medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar eftertryckligen att EU:s nuvarande energilagstiftning måste genomföras i praktiken och EU:s energimål nås. Parlamentet betonar att reglerna i det tredje energipaketet samt energieffektivitetspaketet snabbt och korrekt måste genomföras i unionens alla medlemsstater.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de nuvarande direktiven om den inre marknaden fullständigt och korrekt genomförs och införlivas av alla medlemsstater och uppmanar kommissionen att, för den händelse att medlemsstaterna inte skulle vidta några åtgärder, såsom en sistahandsutväg överväga att lägga fram de viktigaste punkterna i de nuvarande direktiven om den inre marknaden på nytt i form av förordningar, så att de direkt och fullt ut tillämpas på hela den inre marknaden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de nuvarande direktiven om den inre marknaden fullständigt och korrekt genomförs och införlivas av alla medlemsstater och uppmanar kommissionen att, för den händelse att medlemsstaterna inte skulle vidta några åtgärder, såsom en sistahandsutväg överväga att lägga fram de viktigaste punkterna i de nuvarande direktiven om den inre marknaden på nytt i form av förordningar, så att de direkt och fullt ut tillämpas på hela den inre marknaden.

| 9. | Europaparlamentet framhåller behovet av att trygga den europeiska elförsörjningen, framför allt genom att man utvecklar en industripolitik som stöder långsiktiga investeringar i elproduktion i EU. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller behovet av att trygga den europeiska elförsörjningen, framför allt genom att man utvecklar en industripolitik som stöder långsiktiga investeringar i elproduktion i EU.

| 10. | Europaparlamentet anser att tillsynsmyndigheterna för energimarknaderna bör stärkas, liksom också samarbetet mellan de nationella tillsynsmyndigheterna, konkurrensmyndigheterna och kommissionen, framför allt vad gäller tillsynen över detalj- och partimarknaderna. Kommissionen uppmanas att i detta sammanhang göra allt för att se till att byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen (Entso) kan utföra sina uppgifter effektivt. Parlamentet konstaterar att man kan bli tvungen att ändra arbetsfältet för byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och Entso om det skulle visa sig att de inte har tillräckliga befogenheter för att skapa en integrerad europeisk energimarknad. Parlamentet uppmanar kommissionen och byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter att lägga fram förslag om hur de berörda parternas medverkan kan stärkas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att tillsynsmyndigheterna för energimarknaderna bör stärkas, liksom också samarbetet mellan de nationella tillsynsmyndigheterna, konkurrensmyndigheterna och kommissionen, framför allt vad gäller tillsynen över detalj- och partimarknaderna. Kommissionen uppmanas att i detta sammanhang göra allt för att se till att byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen (Entso) kan utföra sina uppgifter effektivt. Parlamentet konstaterar att man kan bli tvungen att ändra arbetsfältet för byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter och Entso om det skulle visa sig att de inte har tillräckliga befogenheter för att skapa en integrerad europeisk energimarknad. Parlamentet uppmanar kommissionen och byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter att lägga fram förslag om hur de berörda parternas medverkan kan stärkas.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att man måste öka insynen i partimarknaden för energi och förbättra dess funktionssätt till nytta för konsumenterna, framför allt när det gäller finansprodukter som det handlas med på energimarknaden och inrättandet av effektiva intradagmarknader överallt i Europa. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens tillkännagivande om att den avser att lägga fram ett förslag om insyn och integritet för energimarknader som är föremål för handel och efterlyser att det utarbetas en mer konsekvent lagstiftningsram i detta avseende. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att man måste öka insynen i partimarknaden för energi och förbättra dess funktionssätt till nytta för konsumenterna, framför allt när det gäller finansprodukter som det handlas med på energimarknaden och inrättandet av effektiva intradagmarknader överallt i Europa. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens tillkännagivande om att den avser att lägga fram ett förslag om insyn och integritet för energimarknader som är föremål för handel och efterlyser att det utarbetas en mer konsekvent lagstiftningsram i detta avseende.

| 12. | Europaparlamentet anser att konsumenterna kan dra nytta av ökad konkurrens på energimarknaden. Parlamentet framhåller att konkurrens måste främjas genom att transportvägarna, energikällorna och marknadsaktörerna på de europeiska marknaderna diversifieras och att det är viktigt att uppmuntra att nya affärsmodeller utvecklas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att konsumenterna kan dra nytta av ökad konkurrens på energimarknaden. Parlamentet framhåller att konkurrens måste främjas genom att transportvägarna, energikällorna och marknadsaktörerna på de europeiska marknaderna diversifieras och att det är viktigt att uppmuntra att nya affärsmodeller utvecklas.

| 13. | Europaparlamentet erinrar sig kommissionens branschundersökning från 2005 och vill att det görs en ny branschundersökning av energisektorn 2013. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar sig kommissionens branschundersökning från 2005 och vill att det görs en ny branschundersökning av energisektorn 2013.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ordna ett årligt toppmöte med företrädare för de utskott i de nationella parlamenten som ansvarar för energipolitik, ledamöter i Europaparlamentet och berörda parter inom energipolitik, energilagstiftning och andra hithörande frågor, för att garantera bättre ömsesidig förståelse. Parlamentet ställer sig också bakom att Europeiska rådet håller ett extra möte om hithörande energipolitiska frågor, där Europaparlamentets betänkanden om energistrategin 2011–2010 och handlingsplanen om energieffektivitet bör tas upp. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ordna ett årligt toppmöte med företrädare för de utskott i de nationella parlamenten som ansvarar för energipolitik, ledamöter i Europaparlamentet och berörda parter inom energipolitik, energilagstiftning och andra hithörande frågor, för att garantera bättre ömsesidig förståelse. Parlamentet ställer sig också bakom att Europeiska rådet håller ett extra möte om hithörande energipolitiska frågor, där Europaparlamentets betänkanden om energistrategin 2011–2010 och handlingsplanen om energieffektivitet bör tas upp.

Stöd till moderna integrerade nät

| 15. | Europaparlamentet understryker med skärpa att alla dröjsmål med utvecklingen av ett modernt, smart och EU-omfattande el- och gasnät undergräver EU:s föresats att till 2020 uppnå sina mål för energi och klimat på 20-20-20 och att uppfylla EU:s mål för 2050, vilka stats- och regeringscheferna enats om, och genom vilka EU:s energiförsörjningstrygghet ska förbättras. Parlamentet välkomnar därför att energistrategin har lagt tyngdpunkten på smart och modern infrastruktur som ska utveckla moderna EU-omfattande integrerade nät. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker med skärpa att alla dröjsmål med utvecklingen av ett modernt, smart och EU-omfattande el- och gasnät undergräver EU:s föresats att till 2020 uppnå sina mål för energi och klimat på 20-20-20 och att uppfylla EU:s mål för 2050, vilka stats- och regeringscheferna enats om, och genom vilka EU:s energiförsörjningstrygghet ska förbättras. Parlamentet välkomnar därför att energistrategin har lagt tyngdpunkten på smart och modern infrastruktur som ska utveckla moderna EU-omfattande integrerade nät.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att endast ett Europaomfattande energinät som inte tar hänsyn till medlemsstaternas gränser kommer att göra det möjligt att fullborda den inre marknaden för energi. Parlamentet menar att de lagstiftningsmekanismer och finansiella mekanismer som fastställts i fördraget och i sekundärlagstiftning omedelbart måste utvecklas och genomföras fullt ut så att man utan dröjsmål åtgärdar eventuell underlåtenhet att agera i fråga om luckor eller brister i tillhandahållandet av transeuropeiska energinätsanslutningar. Parlamentet påpekar att om man ser till att all energi som produceras i Europa används på ett optimalt sätt kommer importbehovet att minska. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att endast ett Europaomfattande energinät som inte tar hänsyn till medlemsstaternas gränser kommer att göra det möjligt att fullborda den inre marknaden för energi. Parlamentet menar att de lagstiftningsmekanismer och finansiella mekanismer som fastställts i fördraget och i sekundärlagstiftning omedelbart måste utvecklas och genomföras fullt ut så att man utan dröjsmål åtgärdar eventuell underlåtenhet att agera i fråga om luckor eller brister i tillhandahållandet av transeuropeiska energinätsanslutningar. Parlamentet påpekar att om man ser till att all energi som produceras i Europa används på ett optimalt sätt kommer importbehovet att minska.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i rätt tid och till fullo tillhandahålla kommissionen information av det slag som krävs i rådets förordning (EU, Euratom) nr 617/2010 om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur, så att en översikt kan utarbetas över eventuella luckor i efterfrågan och försörjning samt investeringshinder, i avvaktan på att domstolen i en dom uttalat sig om lagenligheten i den förordningen, som, enligt artikel 194 i fördraget, skulle ha antagits enligt medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att i rätt tid och till fullo tillhandahålla kommissionen information av det slag som krävs i rådets förordning (EU, Euratom) nr 617/2010 om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur, så att en översikt kan utarbetas över eventuella luckor i efterfrågan och försörjning samt investeringshinder, i avvaktan på att domstolen i en dom uttalat sig om lagenligheten i den förordningen, som, enligt artikel 194 i fördraget, skulle ha antagits enligt medbeslutandeförfarandet.

| 18. | Europaparlamentet anser att kommissionens kommande utkast till ett nät för vindkraft till havs i Nordsjön, tillsammans med andra regionala initiativ som Medelhavsringen och projektet för sammanlänkning i Baltikum, bör bli en av byggstenarna i utvecklingen av ett framtida europeiskt supernät. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att avsätta de medel som behövs för att utveckla det. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att kommissionens kommande utkast till ett nät för vindkraft till havs i Nordsjön, tillsammans med andra regionala initiativ som Medelhavsringen och projektet för sammanlänkning i Baltikum, bör bli en av byggstenarna i utvecklingen av ett framtida europeiskt supernät. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att avsätta de medel som behövs för att utveckla det.

| 19. | Europaparlamentet betonar att den tioåriga nätutvecklingsplanen (på att integrera EU:s el- och gasnät) bör anpassas närmare till målen för 2020 och sedan genomföras som en metodisk och teknisk grund för ny lagstiftning på området för energiinfrastruktur. Parlamentet noterar den roll som byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter har för att övervaka denna plans genomförande. Parlamentet framhåller att energiöarna snabbt måste integreras i de europeiska energinäten, inbegripet genom att åstadkomma bättre sammanlänkningar mellan gasnäten och terminaler för flytande naturgas, något som bör bryta marknadsisoleringen i vissa medlemsstater och öka försörjningstryggheten i de EU-länder som för närvarande är mycket beroende av ett fåtal länder utanför EU. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att den tioåriga nätutvecklingsplanen (på att integrera EU:s el- och gasnät) bör anpassas närmare till målen för 2020 och sedan genomföras som en metodisk och teknisk grund för ny lagstiftning på området för energiinfrastruktur. Parlamentet noterar den roll som byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter har för att övervaka denna plans genomförande. Parlamentet framhåller att energiöarna snabbt måste integreras i de europeiska energinäten, inbegripet genom att åstadkomma bättre sammanlänkningar mellan gasnäten och terminaler för flytande naturgas, något som bör bryta marknadsisoleringen i vissa medlemsstater och öka försörjningstryggheten i de EU-länder som för närvarande är mycket beroende av ett fåtal länder utanför EU.

| 20. | Europaparlamentet understryker behovet av ett mer omfattande informationsutbyte från aktörernas sida beträffande den infrastrukturella nätförvaltningen för att förhindra att marknaden snedvrids på grund av obalans i informationen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker behovet av ett mer omfattande informationsutbyte från aktörernas sida beträffande den infrastrukturella nätförvaltningen för att förhindra att marknaden snedvrids på grund av obalans i informationen.

| 21. | Europaparlamentet upprepar att marknaden behöver en lagstiftningsram om den ska ha motivation att investera i forskning om och utveckling av ny energiteknik. Parlamentet framhåller i detta sammanhang det fortsatta behovet av ett gemensamt EU-patent. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar att marknaden behöver en lagstiftningsram om den ska ha motivation att investera i forskning om och utveckling av ny energiteknik. Parlamentet framhåller i detta sammanhang det fortsatta behovet av ett gemensamt EU-patent.

| 22. | Europaparlamentet påpekar vidare att distributionsnäten skyndsamt måste utvecklas och moderniseras för att de ökande mängderna av distribuerad produktion ska kunna integreras. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar vidare att distributionsnäten skyndsamt måste utvecklas och moderniseras för att de ökande mängderna av distribuerad produktion ska kunna integreras.

| 23. | Europaparlamentet anser att det nuvarande programmet för transeuropeiska energinät (TEN-E) varit föga effektivt, inte gett några större bidrag till sammanlänkningar mellan medlemsstaterna och måste anpassas efter de mål som uppställts i klimat- och energipaketen och det tredje paketet för den inre marknaden. Parlamentet anser också att man i förslaget till infrastrukturpaket och om ersättning av TEN-E därför bör






  a) | utvärdera problemet med tillstånd för energiinfrastruktur och ta de olika tillvägagångssätten som riktmärken för att få bort onödig byråkrati och därmed förkorta godkännandeförfarandena och bemöta allmänhetens farhågor, |
| --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att det nuvarande programmet för transeuropeiska energinät (TEN-E) varit föga effektivt, inte gett några större bidrag till sammanlänkningar mellan medlemsstaterna och måste anpassas efter de mål som uppställts i klimat- och energipaketen och det tredje paketet för den inre marknaden. Parlamentet anser också att man i förslaget till infrastrukturpaket och om ersättning av TEN-E därför bör

a)

utvärdera problemet med tillstånd för energiinfrastruktur och ta de olika tillvägagångssätten som riktmärken för att få bort onödig byråkrati och därmed förkorta godkännandeförfarandena och bemöta allmänhetens farhågor,

| b) | definiera och stödja prioriterade projekt och fastställa kriterier för att kartlägga vilka investeringar som är viktigast för utvecklingen av den inre marknaden för energi, varvid dessa kriterier ska beakta projektens bidrag till försörjningstryggheten, behovet att stärka konkurrenskraften och uppnå de långsiktiga målen för hållbar energi och förbättra den sociala och territoriella sammanhållningen, |
| --- | --- |

b)

definiera och stödja prioriterade projekt och fastställa kriterier för att kartlägga vilka investeringar som är viktigast för utvecklingen av den inre marknaden för energi, varvid dessa kriterier ska beakta projektens bidrag till försörjningstryggheten, behovet att stärka konkurrenskraften och uppnå de långsiktiga målen för hållbar energi och förbättra den sociala och territoriella sammanhållningen,

| c) | ge medlemsstaterna klara kriterier och riktlinjer om offentligt stöd och EU-stöd till energiinfrastrukturen, |
| --- | --- |

c)

ge medlemsstaterna klara kriterier och riktlinjer om offentligt stöd och EU-stöd till energiinfrastrukturen,

| d) | utvidga det ekonomiska stödet, också från Europeiska investeringsbanken och andra finansiella mellanhänder, så att det också omfattar projektens genomförandefas, för att ta itu med brister på marknaden, |
| --- | --- |

d)

utvidga det ekonomiska stödet, också från Europeiska investeringsbanken och andra finansiella mellanhänder, så att det också omfattar projektens genomförandefas, för att ta itu med brister på marknaden,

| e) | skapa en gränsöverskridande modell för kostnadsdelning, framför allt för den samordnade utvecklingen av infrastruktur och förnybar energi, som får sin inspiration av existerande modeller som lyckats. |
| --- | --- |

e)

skapa en gränsöverskridande modell för kostnadsdelning, framför allt för den samordnade utvecklingen av infrastruktur och förnybar energi, som får sin inspiration av existerande modeller som lyckats.

| f) | utvärdera om öppning för anbudsförfaranden av infrastrukturprojekt av vikt för EU skulle kunna påskynda investeringar i infrastruktur. |
| --- | --- |

f)

utvärdera om öppning för anbudsförfaranden av infrastrukturprojekt av vikt för EU skulle kunna påskynda investeringar i infrastruktur.

Finansieringen av energipolitiken

| 24. | Europaparlamentet anser att den nya fleråriga budgetramen bör återspegla EU:s politiska prioriteringar i den form de kom till uttryck i Europa 2020-strategin, med beaktande av resultaten från och prioriteringarna i den andra strategiska energiöversikten, som går ut på att en avsevärt större del av budgeten bör anslås till energipolitiken, bland annat till modern och smart energiinfrastruktur, energieffektivitet, projekt för förnybar energi samt forskning, utveckling och spridning av ny energiteknik. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att den nya fleråriga budgetramen bör återspegla EU:s politiska prioriteringar i den form de kom till uttryck i Europa 2020-strategin, med beaktande av resultaten från och prioriteringarna i den andra strategiska energiöversikten, som går ut på att en avsevärt större del av budgeten bör anslås till energipolitiken, bland annat till modern och smart energiinfrastruktur, energieffektivitet, projekt för förnybar energi samt forskning, utveckling och spridning av ny energiteknik.

| 25. | Europaparlamentet anser att ett modernt EU-omfattande elnät är en nyckelfaktor för att uppnå målen om en 20-procentig utökning av förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla ett lämpligt incitamentsystem för investeringar i kraftverk i särskilda regioner så att optimala ekonomiska effekter uppnås och ineffektiva nätinvesteringar undviks. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att en övergripande strategi måste beakta hela energisystemet, från producenter till konsumenter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att ett modernt EU-omfattande elnät är en nyckelfaktor för att uppnå målen om en 20-procentig utökning av förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla ett lämpligt incitamentsystem för investeringar i kraftverk i särskilda regioner så att optimala ekonomiska effekter uppnås och ineffektiva nätinvesteringar undviks. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att en övergripande strategi måste beakta hela energisystemet, från producenter till konsumenter.

| 26. | Europaparlamentet ber kommissionen lägga fram förslag till en strategi för ökad effektivitet på värmemarknaden för att stödja effektiv lokal infrastruktur såsom fjärrvärme och fjärrkyla, som främjar utveckling av integrerade lösningar för värme, kyla och el, utgående från kraftvärmeproduktion och effektiv användning av förnybar energi. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet ber kommissionen lägga fram förslag till en strategi för ökad effektivitet på värmemarknaden för att stödja effektiv lokal infrastruktur såsom fjärrvärme och fjärrkyla, som främjar utveckling av integrerade lösningar för värme, kyla och el, utgående från kraftvärmeproduktion och effektiv användning av förnybar energi.

| 27. | Europaparlamentet anser att innovativa finansiella instrument (exempelvis arrangemang för riskdelning och system för lån från offentligägda banker) skulle kunna bli en viktig form för stöd till investeringar i energiinfrastruktur, energieffektivitet, projekt för förnybar energi samt forskning och utveckling av ny energiteknik i syfte att stödja övergången till en hållbar ekonomi. Kommissionen uppmanas därför att allt oftare komplettera eller ersätta traditionella anslag med sådana arrangemang och att uppmuntra medlemsstaterna att använda sådana innovativa finansiella instrument. Parlamentet uppmärksammar här de positiva erfarenheter som vunnits med andra liknande instrument. Parlamentet ställer sig helhjärtat bakom förslaget att lånen ska garanteras ur EU:s budget för att privata och offentliga investeringar ska uppmuntras. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att innovativa finansiella instrument (exempelvis arrangemang för riskdelning och system för lån från offentligägda banker) skulle kunna bli en viktig form för stöd till investeringar i energiinfrastruktur, energieffektivitet, projekt för förnybar energi samt forskning och utveckling av ny energiteknik i syfte att stödja övergången till en hållbar ekonomi. Kommissionen uppmanas därför att allt oftare komplettera eller ersätta traditionella anslag med sådana arrangemang och att uppmuntra medlemsstaterna att använda sådana innovativa finansiella instrument. Parlamentet uppmärksammar här de positiva erfarenheter som vunnits med andra liknande instrument. Parlamentet ställer sig helhjärtat bakom förslaget att lånen ska garanteras ur EU:s budget för att privata och offentliga investeringar ska uppmuntras.

| 28. | Europaparlamentet anser, såsom kommissionen framhållit i EU 2020-strategin, att EU bör lägga om beskattningen till att belasta miljöskadliga verksamhetsformer. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över energiskattedirektivet utgående från detta. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser, såsom kommissionen framhållit i EU 2020-strategin, att EU bör lägga om beskattningen till att belasta miljöskadliga verksamhetsformer. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över energiskattedirektivet utgående från detta.

| 29. | Europaparlamentet anser det väsentligt att anslagen till investeringar i energi i framtiden koncentreras på de projekt som skapar ett så stort antal arbetstillfällen som möjligt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser det väsentligt att anslagen till investeringar i energi i framtiden koncentreras på de projekt som skapar ett så stort antal arbetstillfällen som möjligt.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att vissa medlemsstater kan behöva ytterligare stöd från unionen till större infrastrukturinvesteringar om marknaderna själva inte kan tillhandahålla det, bland annat till elnät och distributionsnät, särskilt för att trygga energiförsörjningen och uppnå klimat- och miljömål. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller att vissa medlemsstater kan behöva ytterligare stöd från unionen till större infrastrukturinvesteringar om marknaderna själva inte kan tillhandahålla det, bland annat till elnät och distributionsnät, särskilt för att trygga energiförsörjningen och uppnå klimat- och miljömål.

| 31. | Europaparlamentet betonar att en integrerad marknad förutsätter att nuvarande fungerande nät används bättre, utgående från en harmonisering av marknadsvillkoren på gränsöverskridande basis och utveckling av gemensamma europeiska system för hantering av sammanlänkningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att en integrerad marknad förutsätter att nuvarande fungerande nät används bättre, utgående från en harmonisering av marknadsvillkoren på gränsöverskridande basis och utveckling av gemensamma europeiska system för hantering av sammanlänkningar.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att det är byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter som har ansvaret för att den nationella programplaneringen av elnätsutvecklingen ska motsvara vad som föreskrivs i den tioåriga nätutvecklingsplanen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att det är byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter som har ansvaret för att den nationella programplaneringen av elnätsutvecklingen ska motsvara vad som föreskrivs i den tioåriga nätutvecklingsplanen.

| 33. | Europaparlamentet betonar att många av de nyare medlemsstaterna är särskilt känsliga för störningar i energiförsörjningen utifrån och behöver särskilt stöd från unionen för att garantera stabilitet i energiförsörjningen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att många av de nyare medlemsstaterna är särskilt känsliga för störningar i energiförsörjningen utifrån och behöver särskilt stöd från unionen för att garantera stabilitet i energiförsörjningen.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en arbetsgrupp inom kommissionen för smarta nät och rekommenderar att denna i sitt arbete tar hänsyn till synpunkterna från alla berörda parter. Kommissionen uppmanas att regelbundet lägga fram lägesrapporter till parlamentet om hur arbetet i arbetsgruppen fortskrider. Parlamentet framhåller att kommissionen, utgående från slutsatserna från arbetsgruppen för smarta nät, bör se till att EU får en lagstiftningsram som är till nytta för utvecklingen av smarta nät, med EU-omfattande gemensamma standarder för utvecklingen av dem, så att de driftsansvariga får lämpliga incitament till investeringar i effektiv drift för att på så sätt bidra till övergången till en hållbar ekonomi. Parlamentet stöder också pilotprojekt för innovativ teknik för kommunikation, automatisering och kontroll av näten. Parlamentet påminner om bestämmelserna om smarta mätare i direktiven 2009/72/EG och 2009/73/EG. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en arbetsgrupp inom kommissionen för smarta nät och rekommenderar att denna i sitt arbete tar hänsyn till synpunkterna från alla berörda parter. Kommissionen uppmanas att regelbundet lägga fram lägesrapporter till parlamentet om hur arbetet i arbetsgruppen fortskrider. Parlamentet framhåller att kommissionen, utgående från slutsatserna från arbetsgruppen för smarta nät, bör se till att EU får en lagstiftningsram som är till nytta för utvecklingen av smarta nät, med EU-omfattande gemensamma standarder för utvecklingen av dem, så att de driftsansvariga får lämpliga incitament till investeringar i effektiv drift för att på så sätt bidra till övergången till en hållbar ekonomi. Parlamentet stöder också pilotprojekt för innovativ teknik för kommunikation, automatisering och kontroll av näten. Parlamentet påminner om bestämmelserna om smarta mätare i direktiven 2009/72/EG och 2009/73/EG.

| 35. | Europaparlamentet stöder pilotprojekt för ibruktagandet av smarta mätare – exempelvis utgående från SET-planens initiativ om ”smarta städer”– under förutsättning att konsumenter och användare med låga inkomster skyddas och skydd av privatlivet garanteras. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet stöder pilotprojekt för ibruktagandet av smarta mätare – exempelvis utgående från SET-planens initiativ om ”smarta städer”– under förutsättning att konsumenter och användare med låga inkomster skyddas och skydd av privatlivet garanteras.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2011 lägga fram en analys av framtiden för den globala marknaden och EU:s marknad för gas, med en bedömning av redan planerade gasinfrastrukturprojekts inverkan (exempelvis de projekt som utvecklats inom den södra korridoren), samt inverkan av nya terminaler för flytande naturgas, skiffergasens inverkan på Förenta staternas gasmarknad (särskilt i fråga om behoven av att importera flytande naturgas), tillsammans med utredning av hur en eventuell utveckling av skiffergas i EU kommer att påverka den framtida försörjningstryggheten med gas samt framtidens gaspriser. Parlamentet anser att analysen bör återge, och utgå från, hur långt man har kommit med utbyggnaden av infrastrukturen och EU:s koldioxidmål för 2020. Parlamentet betonar att alla berörda parter bör höras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2011 lägga fram en analys av framtiden för den globala marknaden och EU:s marknad för gas, med en bedömning av redan planerade gasinfrastrukturprojekts inverkan (exempelvis de projekt som utvecklats inom den södra korridoren), samt inverkan av nya terminaler för flytande naturgas, skiffergasens inverkan på Förenta staternas gasmarknad (särskilt i fråga om behoven av att importera flytande naturgas), tillsammans med utredning av hur en eventuell utveckling av skiffergas i EU kommer att påverka den framtida försörjningstryggheten med gas samt framtidens gaspriser. Parlamentet anser att analysen bör återge, och utgå från, hur långt man har kommit med utbyggnaden av infrastrukturen och EU:s koldioxidmål för 2020. Parlamentet betonar att alla berörda parter bör höras.

Ett bättre tillvaratagande av EU:s potential för energieffektivitet och förnybar energi

| 37. | Europaparlamentet framhåller att energieffektivitet och energisparande bör högprioriteras inom varje framtida strategi, eftersom de är ett kostnadseffektivt sätt att minska EU:s energiberoende, bekämpa klimatförändringarna, bidra till sysselsättningsskapande och ekonomisk konkurrenskraft samt motverka de stigande energiavgifterna och -räkningarna, och således minska energifattigdomen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta energieffektivitet högst upp på EU:s dagordning och att påskynda genomförandet av gällande lagstiftning samt kommissionen att i rätt tid anta en ambitiös handlingsplan för energieffektivitet. Parlamentet anser därför att den bör genomföras på ett sätt som tar hänsyn till de insatser som redan gjorts i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet framhåller att energieffektivitet och energisparande bör högprioriteras inom varje framtida strategi, eftersom de är ett kostnadseffektivt sätt att minska EU:s energiberoende, bekämpa klimatförändringarna, bidra till sysselsättningsskapande och ekonomisk konkurrenskraft samt motverka de stigande energiavgifterna och -räkningarna, och således minska energifattigdomen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta energieffektivitet högst upp på EU:s dagordning och att påskynda genomförandet av gällande lagstiftning samt kommissionen att i rätt tid anta en ambitiös handlingsplan för energieffektivitet. Parlamentet anser därför att den bör genomföras på ett sätt som tar hänsyn till de insatser som redan gjorts i vissa medlemsstater.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar översynen av handlingsplanen för energieffektivitet och uppmanar kommissionen att beakta parlamentets åsikt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar översynen av handlingsplanen för energieffektivitet och uppmanar kommissionen att beakta parlamentets åsikt.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att IKT kan och bör spela en viktig roll för främjandet av en ansvarsfull energiförbrukning i hushåll, transporter, energiproduktion och tillverkning. Parlamentet anser att smarta mätare, effektiv belysning, datormoln och distribuerad mjukvara kan ändra mönstren för energianvändning. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påpekar att IKT kan och bör spela en viktig roll för främjandet av en ansvarsfull energiförbrukning i hushåll, transporter, energiproduktion och tillverkning. Parlamentet anser att smarta mätare, effektiv belysning, datormoln och distribuerad mjukvara kan ändra mönstren för energianvändning.

| 40. | Europaparlamentet anser att energieffektivitet och energibesparing också bör omfatta en betoning av hela kedjan av leverans och efterfrågan på energi, inbegripet omvandling, överföring, distribution och leverans av energi, vid sidan om energiförbrukningen i industrin, i hushållen och vid transporter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att energieffektivitet och energibesparing också bör omfatta en betoning av hela kedjan av leverans och efterfrågan på energi, inbegripet omvandling, överföring, distribution och leverans av energi, vid sidan om energiförbrukningen i industrin, i hushållen och vid transporter.

| 41. | Europaparlamentet uttalar sitt stöd för utvecklingen av en väl fungerande marknad för energitjänster och för införandet ytterligare marknadsmekanismer som syftar till att förbättra energieffektiviteten för att därmed stimulera konkurrenskraften i EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uttalar sitt stöd för utvecklingen av en väl fungerande marknad för energitjänster och för införandet ytterligare marknadsmekanismer som syftar till att förbättra energieffektiviteten för att därmed stimulera konkurrenskraften i EU:s ekonomi.

| 42. | Europaparlamentet anser dessutom att energiprestandan hos energikrävande produkter bör ges mer uppmärksamhet. Kommissionen uppmanas att genomföra direktivet om ekodesign till fullo, exempelvis genom att införa flera produkter, och att tillämpa en dynamisk modell för upprättande av standarder för att garantera att ambitiösa mål upprättas och regelbundet uppdateras. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser dessutom att energiprestandan hos energikrävande produkter bör ges mer uppmärksamhet. Kommissionen uppmanas att genomföra direktivet om ekodesign till fullo, exempelvis genom att införa flera produkter, och att tillämpa en dynamisk modell för upprättande av standarder för att garantera att ambitiösa mål upprättas och regelbundet uppdateras.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en utvärdering om genomförandet av den gällande lagstiftningen. Om utvärderingen visar att den allmänna strategin för energieffektivitet genomförts på ett otillfredsställande sätt och att EU därför inte kommer att nå sitt mål för energieffektivitet till 2020, anser parlamentet att det i handlingsplanen för energieffektivitet bör ingå ett löfte från kommissionen om att föreslå ytterligare EU-åtgärder för medlemsstaterna, exempelvis enskilda mål för energieffektivitet som motsvarar minst tjugoprocentiga energibesparingar på EU-nivå i överensstämmelse med huvudmålen för EU för 2020, och som tar hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förhållanden samt varje medlemsstats förhandsgodkännande av den nationella handlinsplanen för energieffektivisering. Parlamentet anser att dessa ytterligare åtgärder bör visas vara nödvändiga, rättvisa och mätbara och ha en verksam och direkt effekt på genomförandet av de nationella planerna för energieffektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att komma överens om gemensamma metoder för att mäta de nationella målen för energieffektivitet och övervaka framstegen med att nå dessa mål. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en utvärdering om genomförandet av den gällande lagstiftningen. Om utvärderingen visar att den allmänna strategin för energieffektivitet genomförts på ett otillfredsställande sätt och att EU därför inte kommer att nå sitt mål för energieffektivitet till 2020, anser parlamentet att det i handlingsplanen för energieffektivitet bör ingå ett löfte från kommissionen om att föreslå ytterligare EU-åtgärder för medlemsstaterna, exempelvis enskilda mål för energieffektivitet som motsvarar minst tjugoprocentiga energibesparingar på EU-nivå i överensstämmelse med huvudmålen för EU för 2020, och som tar hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förhållanden samt varje medlemsstats förhandsgodkännande av den nationella handlinsplanen för energieffektivisering. Parlamentet anser att dessa ytterligare åtgärder bör visas vara nödvändiga, rättvisa och mätbara och ha en verksam och direkt effekt på genomförandet av de nationella planerna för energieffektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att komma överens om gemensamma metoder för att mäta de nationella målen för energieffektivitet och övervaka framstegen med att nå dessa mål.

| 44. | Europaparlamentet stöder flernivåstyrning och en decentraliserad strategi när det gäller energipolitik och energieffektivitet, inbegripet borgmästarförsamlingen och ytterligare utveckling av initiativet smarta städer. Parlamentet understryker att det behövs tillförlitlig finansiering, inbegripet till gräsrotsinitiativ och till städers och regioners engagemang. Genom att anpassa den framtida sammanhållningspolitiken och användningen av dess resurser till Europa 2020-strategin kan man åstadkomma en viktig genomförandemekanism för smart och hållbar tillväxt i medlemsstaterna och regionerna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet stöder flernivåstyrning och en decentraliserad strategi när det gäller energipolitik och energieffektivitet, inbegripet borgmästarförsamlingen och ytterligare utveckling av initiativet smarta städer. Parlamentet understryker att det behövs tillförlitlig finansiering, inbegripet till gräsrotsinitiativ och till städers och regioners engagemang. Genom att anpassa den framtida sammanhållningspolitiken och användningen av dess resurser till Europa 2020-strategin kan man åstadkomma en viktig genomförandemekanism för smart och hållbar tillväxt i medlemsstaterna och regionerna.

| 45. | Europaparlamentet anser att Europa halkar efter sina internationella partners när det gäller att utveckla bioenergins fulla potential. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utarbeta en sektorsövergripande biomassastrategi som etablerar en hållbar marknad för biomassa från jordbruk, jordbruksavfall och skogsbruk, samtidigt som man förhindrar ökade utsläpp och förlust av biologisk mångfald. Parlamentet konstaterar att hållbar andra generationens teknik nu finns tillgänglig. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå referensramar och ställer sig bakom ytterligare stöd till utveckling av hållbara andra generationens biobränslen i Europa. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att Europa halkar efter sina internationella partners när det gäller att utveckla bioenergins fulla potential. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utarbeta en sektorsövergripande biomassastrategi som etablerar en hållbar marknad för biomassa från jordbruk, jordbruksavfall och skogsbruk, samtidigt som man förhindrar ökade utsläpp och förlust av biologisk mångfald. Parlamentet konstaterar att hållbar andra generationens teknik nu finns tillgänglig. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå referensramar och ställer sig bakom ytterligare stöd till utveckling av hållbara andra generationens biobränslen i Europa.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå igenom de respektive nationella handlingsplaner för förnybar energi som medlemsstaterna lagt fram. Kommissionen ombes att vid behov vidta åtgärder för att hjälpa vissa medlemsstater att förbättra sina planer samt att fullt ut använda alla sina befogenheter för att se till att medlemsstaterna lever upp till sina rättsliga skyldigheter att uppfylla de nationella målen. Parlamentet uppmärksammar samarbetsmekanismerna i direktivet som ska hjälpa medlemsstaterna att uppfylla sina mål. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att skapa en plattform för samarbete mellan behöriga nationella organ i syfte att underlätta informationsutbyte och fastställande av bästa metoder för förnybar energi. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå igenom de respektive nationella handlingsplaner för förnybar energi som medlemsstaterna lagt fram. Kommissionen ombes att vid behov vidta åtgärder för att hjälpa vissa medlemsstater att förbättra sina planer samt att fullt ut använda alla sina befogenheter för att se till att medlemsstaterna lever upp till sina rättsliga skyldigheter att uppfylla de nationella målen. Parlamentet uppmärksammar samarbetsmekanismerna i direktivet som ska hjälpa medlemsstaterna att uppfylla sina mål. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att skapa en plattform för samarbete mellan behöriga nationella organ i syfte att underlätta informationsutbyte och fastställande av bästa metoder för förnybar energi.

| 47. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av pumpkraftverk som en effektiv, pålitlig och miljövänlig energikälla för stöd- och balanstjänster. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av pumpkraftverk som en effektiv, pålitlig och miljövänlig energikälla för stöd- och balanstjänster.

| 48. | Europaparlamentet anser att man för att garantera en effektiv utveckling av förnybar energi bör tillämpa flexibilitetsmekanismerna i direktivet om förnybara energikällor och harmonisera villkoren för nätanslutning i syfte att garantera enhetliga, gynnsamma villkor för förnybar energi (t.ex. betalning av utgifter för nätanslutning via nätavgiften). Parlamentet anser att man på medellång sikt skulle kunna skapa regionala marknader för förnybar energi. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att man för att garantera en effektiv utveckling av förnybar energi bör tillämpa flexibilitetsmekanismerna i direktivet om förnybara energikällor och harmonisera villkoren för nätanslutning i syfte att garantera enhetliga, gynnsamma villkor för förnybar energi (t.ex. betalning av utgifter för nätanslutning via nätavgiften). Parlamentet anser att man på medellång sikt skulle kunna skapa regionala marknader för förnybar energi.

| 49. | Europaparlamentet kräver att användningen av förnybar energi inom EU ska göras effektivare genom att man på lång sikt strävar efter ett EU-omfattande system för incitament till förnybar energi så att specifika former av förnybar energi kan tas i bruk i just de delar av EU där de är som mest kostnadseffektiva, vilket sänker kostnaderna för att marknadsföra dem och garanterar en effektiv stödtilldelning. På lång sikt anser Europaparlamentet att förnybar energi bör ingå i en väl fungerande och integrerad inre marknad för energi. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet kräver att användningen av förnybar energi inom EU ska göras effektivare genom att man på lång sikt strävar efter ett EU-omfattande system för incitament till förnybar energi så att specifika former av förnybar energi kan tas i bruk i just de delar av EU där de är som mest kostnadseffektiva, vilket sänker kostnaderna för att marknadsföra dem och garanterar en effektiv stödtilldelning. På lång sikt anser Europaparlamentet att förnybar energi bör ingå i en väl fungerande och integrerad inre marknad för energi.

| 50. | Europaparlamentet anser att en vision på medellång sikt bör utvecklas som tar hänsyn till den viktiga frågan om fullständig integration av förnybara energikällor. Parlamentet understryker här att all harmonisering måste vara väl förberedd för att inte störa befintliga nationella marknader. En förutsättning för ett harmoniserat stödsystem är en väl fungerande inre energimarknad utan snedvridningar och med helt lika villkor. Parlamentet anser att all framtida politik bör bygga på de stödmekanismer som har visat sig effektiva när det gäller att uppfylla målen och som samtidigt har garanterat bred geografisk och teknisk spridning samt tryggat förtroendet bland investerarna. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att en vision på medellång sikt bör utvecklas som tar hänsyn till den viktiga frågan om fullständig integration av förnybara energikällor. Parlamentet understryker här att all harmonisering måste vara väl förberedd för att inte störa befintliga nationella marknader. En förutsättning för ett harmoniserat stödsystem är en väl fungerande inre energimarknad utan snedvridningar och med helt lika villkor. Parlamentet anser att all framtida politik bör bygga på de stödmekanismer som har visat sig effektiva när det gäller att uppfylla målen och som samtidigt har garanterat bred geografisk och teknisk spridning samt tryggat förtroendet bland investerarna.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införliva finansiella instrument och skatteinstrument för energieffektivitet (i första hand när det gäller förbättringar av byggnader) i sina nationella handlingsplaner för energieffektivitet och prioritera energieffektivitet och energiinfrastrukturer i den framtida fleråriga budgetramen Parlamentet anser att förnuftig användning av ekonomiska medel – exempelvis i form av banker för grön infrastruktur för att frigöra privat kapital och lätt och riktad tillgång till EU-stöd – är avgörande för att öka EU-finansieringens hävstångsverkan för ökad energieffektivitet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införliva finansiella instrument och skatteinstrument för energieffektivitet (i första hand när det gäller förbättringar av byggnader) i sina nationella handlingsplaner för energieffektivitet och prioritera energieffektivitet och energiinfrastrukturer i den framtida fleråriga budgetramen Parlamentet anser att förnuftig användning av ekonomiska medel – exempelvis i form av banker för grön infrastruktur för att frigöra privat kapital och lätt och riktad tillgång till EU-stöd – är avgörande för att öka EU-finansieringens hävstångsverkan för ökad energieffektivitet.

Att trygga energiförsörjningen

| 52. | Europaparlamentet anser att kommissionen, i samverkan med den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, bör se till att unionen för sin talan i externa energifrågor enhälligt. Parlamentet anser också att EU bör använda sina nya befogenheter för att aktivt identifiera utrymmet för samarbete och stärka samarbetet med tredjeländer för att begränsa klimatförändringarna och inom miljöskyddsområdet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att kommissionen, i samverkan med den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, bör se till att unionen för sin talan i externa energifrågor enhälligt. Parlamentet anser också att EU bör använda sina nya befogenheter för att aktivt identifiera utrymmet för samarbete och stärka samarbetet med tredjeländer för att begränsa klimatförändringarna och inom miljöskyddsområdet.

| 53. | Europaparlamentet anser att EU måste se till att föra en energipolitik med en stark och sammanhållen internationell dimension och att energisynpunkter integreras i utrikespolitiken och dess åtgärder. Parlamentet anser att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik bör ge kraftfullt diplomatiskt stöd till EU:s energipolitik, i syfte att bättre trygga energiförsörjningen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att EU måste se till att föra en energipolitik med en stark och sammanhållen internationell dimension och att energisynpunkter integreras i utrikespolitiken och dess åtgärder. Parlamentet anser att unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik bör ge kraftfullt diplomatiskt stöd till EU:s energipolitik, i syfte att bättre trygga energiförsörjningen.

| 54. | Europaparlamentet menar att man på kort och medellång sikt bör prioritera utveckling av strategisk energiinfrastruktur och även utökade kontakter med viktiga leverantörer och transitländer. Parlamentet anser emellertid att den effektivaste och hållbaraste långsiktiga lösningen går att uppnå genom genomförande av åtgärder för energieffektivitet och energibesparande samt användning av inhemska hållbara energikällor. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet menar att man på kort och medellång sikt bör prioritera utveckling av strategisk energiinfrastruktur och även utökade kontakter med viktiga leverantörer och transitländer. Parlamentet anser emellertid att den effektivaste och hållbaraste långsiktiga lösningen går att uppnå genom genomförande av åtgärder för energieffektivitet och energibesparande samt användning av inhemska hållbara energikällor.

| 55. | Europaparlamentet anser att alla externa rörledningar och andra energinät som från omvärlden kommer in på Europeiska unionens territorium bör styras av mellanstatliga avtal som medger insyn och omfattas av reglerna för den inre marknaden, bland dem också reglerna för tredje parts tillträde, destinationsklausuler, övervakning av tilldelning och hantering av överbelastning samt reglerna för avtalens längd och så kallade take-or-pay-klausuler. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att nuvarande och framtida rörledningar och handelsavtal respekterar unionslagstiftningen i energifrågor, samt vid behov vidta åtgärder. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att alla externa rörledningar och andra energinät som från omvärlden kommer in på Europeiska unionens territorium bör styras av mellanstatliga avtal som medger insyn och omfattas av reglerna för den inre marknaden, bland dem också reglerna för tredje parts tillträde, destinationsklausuler, övervakning av tilldelning och hantering av överbelastning samt reglerna för avtalens längd och så kallade take-or-pay-klausuler. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att nuvarande och framtida rörledningar och handelsavtal respekterar unionslagstiftningen i energifrågor, samt vid behov vidta åtgärder.

| 56. | Europaparlamentet anser att EU bör hålla fast vid lagens bokstav och kräva att den efterlevs i en anda av energisolidaritet och aktning för principerna om konkurrens och en gemensam marknad, och inte ge efter för några enskilda europeiska länders särintressen, framför allt inte intressena hos dem som exporterar gas till den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att EU bör hålla fast vid lagens bokstav och kräva att den efterlevs i en anda av energisolidaritet och aktning för principerna om konkurrens och en gemensam marknad, och inte ge efter för några enskilda europeiska länders särintressen, framför allt inte intressena hos dem som exporterar gas till den europeiska marknaden.

| 57. | Europaparlamentet vill att medlemskapet i fördraget om energigemenskapen ska utsträckas till att omfatta fler av EU:s grannländer, särskilt länderna i det östliga partnerskapet. Parlamentet betonar att kommissionen bör se till och driva igenom att EU:s medlemsstater strikt och i rätt tid genomför EU:s energilagstiftning, framför allt genom att göra tillgången till EU:s medel beroende av efterlevnaden av de fördragsenliga skyldigheterna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet vill att medlemskapet i fördraget om energigemenskapen ska utsträckas till att omfatta fler av EU:s grannländer, särskilt länderna i det östliga partnerskapet. Parlamentet betonar att kommissionen bör se till och driva igenom att EU:s medlemsstater strikt och i rätt tid genomför EU:s energilagstiftning, framför allt genom att göra tillgången till EU:s medel beroende av efterlevnaden av de fördragsenliga skyldigheterna.

| 58. | Europaparlamentet anser att det energikapitel om politiskt och tekniskt samarbete som ingår i alla avtal med grannstaterna bör förstärkas, framför allt genom en förstärkning av energieffektivitetsprogrammen och reglerna för den inre marknaden. Parlamentet anser att rådet ska ge kommissionen mandat att inleda förhandlingar om att omvandla nuvarande samförståndsavtal om energifrågor till juridiskt bindande texter. Parlamentet uppmärksammar att respekten för mänskliga rättigheter och en social dimension bör ingå i dialogerna om energi. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att det energikapitel om politiskt och tekniskt samarbete som ingår i alla avtal med grannstaterna bör förstärkas, framför allt genom en förstärkning av energieffektivitetsprogrammen och reglerna för den inre marknaden. Parlamentet anser att rådet ska ge kommissionen mandat att inleda förhandlingar om att omvandla nuvarande samförståndsavtal om energifrågor till juridiskt bindande texter. Parlamentet uppmärksammar att respekten för mänskliga rättigheter och en social dimension bör ingå i dialogerna om energi.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom handelsavtal påskynda processen för att anta EU-kompatibla säkerhets- och energieffektivitetsbestämmelser för produktion, distribution, transitering, lagring och bearbetning eller förädling av energi som importeras och exporteras och att på WTO-nivå föreslå globala standarder för att stödja en öppen och rättvis handel i säkra och förnybara energikällor och ny innovativ energiteknik. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom handelsavtal påskynda processen för att anta EU-kompatibla säkerhets- och energieffektivitetsbestämmelser för produktion, distribution, transitering, lagring och bearbetning eller förädling av energi som importeras och exporteras och att på WTO-nivå föreslå globala standarder för att stödja en öppen och rättvis handel i säkra och förnybara energikällor och ny innovativ energiteknik.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar att Ryssland åter börjat delta i energistadgekonferensens sammanträden. Kommissionen uppmanas att arbeta för att fördraget utvidgas till att omfatta flera länder, samt att, vid energistadgekonferensen, arbeta för en förhandlingslösning så att Ryssland oinskränkt accepterar principerna i energistadgan och dess protokoll. Parlamentet framhåller dock att alla avtal bör vara helt i överensstämmelse med EU:s regler för den inre energimarknaden. Parlamentet påpekar att energin bör spela en nyckelroll inom det avtal som ska efterträda avtalet om partnerskap och samarbete med Ryssland och att detta nya avtal bör tjäna som vägledning och grund för konsekvens och enhetlighet i enskilda medlemsstaternas förbindelser med Ryssland. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar att Ryssland åter börjat delta i energistadgekonferensens sammanträden. Kommissionen uppmanas att arbeta för att fördraget utvidgas till att omfatta flera länder, samt att, vid energistadgekonferensen, arbeta för en förhandlingslösning så att Ryssland oinskränkt accepterar principerna i energistadgan och dess protokoll. Parlamentet framhåller dock att alla avtal bör vara helt i överensstämmelse med EU:s regler för den inre energimarknaden. Parlamentet påpekar att energin bör spela en nyckelroll inom det avtal som ska efterträda avtalet om partnerskap och samarbete med Ryssland och att detta nya avtal bör tjäna som vägledning och grund för konsekvens och enhetlighet i enskilda medlemsstaternas förbindelser med Ryssland.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i nära samarbete med Nato se till att det råder konsekvens mellan unionens och Nato:s strategier om energisäkerhet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i nära samarbete med Nato se till att det råder konsekvens mellan unionens och Nato:s strategier om energisäkerhet.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att förordningen om en tryggad gasförsörjning tillämpas utan inskränkningar efter sitt ikraftträdande. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att förordningen om en tryggad gasförsörjning tillämpas utan inskränkningar efter sitt ikraftträdande.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de berörda medlemsstaterna att fortsätta genomföra EU:s södra gaskorridor, och särskilt projektet Nabucco, som avsevärt skulle kunna bidra till att trygga Europeiska unionens gasförsörjning. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet och Europeiska rådet om vilka åtgärder som vidtas i detta avseende. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de berörda medlemsstaterna att fortsätta genomföra EU:s södra gaskorridor, och särskilt projektet Nabucco, som avsevärt skulle kunna bidra till att trygga Europeiska unionens gasförsörjning. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet och Europeiska rådet om vilka åtgärder som vidtas i detta avseende.

| 64. | Europaparlamentet efterlyser en särskild energidialog med länderna kring Kaspiska havet och välkomnar den gemensamma uppköpsmekanismen för gas från området kring Kaspiska havet (Caspian Development Corporation). Parlamentet stödjer i detta sammanhang dialogen om EU:s strategi för Svartahavsregionen och framhåller betydelsen av alla energifrågor i dialogen mellan EU och länderna i denna region. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet efterlyser en särskild energidialog med länderna kring Kaspiska havet och välkomnar den gemensamma uppköpsmekanismen för gas från området kring Kaspiska havet (Caspian Development Corporation). Parlamentet stödjer i detta sammanhang dialogen om EU:s strategi för Svartahavsregionen och framhåller betydelsen av alla energifrågor i dialogen mellan EU och länderna i denna region.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja Desertec och Transgreen som ett led i initiativen för solkraftsplanen för Medelhavsområdet, i syfte att öka försörjningstryggheten och främja utvecklingen av de länder som berörs av stöd till solkraftverk och annan hållbar förnybar energiteknik i Nordafrika samt deras anslutning till det europeiska nätet, om detta visar sig vara ekonomiskt lönsamt och inte äventyrar EU:s utsläppshandelssystem. Parlamentet anser att de samarbetsinstrument som det fastställts i direktivet om förnybara importer från tredjeländer bör utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja Desertec och Transgreen som ett led i initiativen för solkraftsplanen för Medelhavsområdet, i syfte att öka försörjningstryggheten och främja utvecklingen av de länder som berörs av stöd till solkraftverk och annan hållbar förnybar energiteknik i Nordafrika samt deras anslutning till det europeiska nätet, om detta visar sig vara ekonomiskt lönsamt och inte äventyrar EU:s utsläppshandelssystem. Parlamentet anser att de samarbetsinstrument som det fastställts i direktivet om förnybara importer från tredjeländer bör utnyttjas till fullo.

| 66. | Europaparlamentet påminner om att det är upp till medlemsstaterna själva att besluta om deras specifika energimix. Syftet ska vara att minska kolutsläppen och beroendet av bränslen som är känsliga för prisförändringar. Parlamentet uppmärksammar att medlemsstaterna och kommissionen bör se till att de allra strängaste säkerhetsstandarderna tillämpas på nya och befintliga kärnkraftverk, såväl inom som utanför unionen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet påminner om att det är upp till medlemsstaterna själva att besluta om deras specifika energimix. Syftet ska vara att minska kolutsläppen och beroendet av bränslen som är känsliga för prisförändringar. Parlamentet uppmärksammar att medlemsstaterna och kommissionen bör se till att de allra strängaste säkerhetsstandarderna tillämpas på nya och befintliga kärnkraftverk, såväl inom som utanför unionen.

| 67. | Europaparlamentet anser att forskningen om kärnfusion som en energikälla för framtiden bör fortsätta, i överensstämmelse med budgetprinciperna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att forskningen om kärnfusion som en energikälla för framtiden bör fortsätta, i överensstämmelse med budgetprinciperna.

| 68. | Europaparlamentet anser, med avseende på de medlemsstater som valt att kärnkraft ska ingå i deras energimix, att fastställande av EU-minimistandarder för tillstånd till och certifiering av konstruktionen hos nya kärnkraftverk skulle vara ändamålsenligt för att garantera högsta möjliga tekniska säkerhetsnivå. Parlamentet anser att bästa tillgängliga teknik alltid bör användas vid konstruktion av nya kraftverk. Parlamentet efterlyser också ytterligare EU-åtgärder för att uppmuntra till införande av standarder för hållbar hantering av radioaktivt avfall. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser, med avseende på de medlemsstater som valt att kärnkraft ska ingå i deras energimix, att fastställande av EU-minimistandarder för tillstånd till och certifiering av konstruktionen hos nya kärnkraftverk skulle vara ändamålsenligt för att garantera högsta möjliga tekniska säkerhetsnivå. Parlamentet anser att bästa tillgängliga teknik alltid bör användas vid konstruktion av nya kraftverk. Parlamentet efterlyser också ytterligare EU-åtgärder för att uppmuntra till införande av standarder för hållbar hantering av radioaktivt avfall.

| 69. | Europaparlamentet uppmuntrar och stöder anläggandet av terminaler och sammanlänkningar för flytande naturgas, framför allt i de länder som är mest utsatta för avbrott i försörjningen, efter en föregående kostnads-nyttoanalys och på villkor att det inte uppstår någon marknadssnedvridning eller diskriminering. Parlamentet framhåller vikten av att ytterligare bygga ut den europeiska flottan för transport av flytande naturgas för att på så vis främja energisäkerheten i EU. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag att förbättra samarbetet i energifrågor med Gulfstaterna och länderna i Mellanöstern. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmuntrar och stöder anläggandet av terminaler och sammanlänkningar för flytande naturgas, framför allt i de länder som är mest utsatta för avbrott i försörjningen, efter en föregående kostnads-nyttoanalys och på villkor att det inte uppstår någon marknadssnedvridning eller diskriminering. Parlamentet framhåller vikten av att ytterligare bygga ut den europeiska flottan för transport av flytande naturgas för att på så vis främja energisäkerheten i EU. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag att förbättra samarbetet i energifrågor med Gulfstaterna och länderna i Mellanöstern.

| 70. | Europaparlamentet anser att vissa landsbygdsområden i Europa har särskilda behov när det gäller energiförsörjning och uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att beakta dessa behov, t.ex. genom att avlägsna hinder, bland annat skattehinder, mot lokal energiproduktion, exempelvis med hjälp av mikrokraftvärmepannor. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att vissa landsbygdsområden i Europa har särskilda behov när det gäller energiförsörjning och uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att beakta dessa behov, t.ex. genom att avlägsna hinder, bland annat skattehinder, mot lokal energiproduktion, exempelvis med hjälp av mikrokraftvärmepannor.

| 71. | Europaparlamentet anser att strategin med minskad kolanvändning i EU-länderna inte får leda till att gasimportörernas monopol stärks. Begränsningen av kolanvändningen inom energiindustrin bör styras av en effektiv diversifiering av gasleveranserna i medlemsstaterna, så att inte råvarumonopolen stärks. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet anser att strategin med minskad kolanvändning i EU-länderna inte får leda till att gasimportörernas monopol stärks. Begränsningen av kolanvändningen inom energiindustrin bör styras av en effektiv diversifiering av gasleveranserna i medlemsstaterna, så att inte råvarumonopolen stärks.

Att främja forskning, utveckling och innovation på energins område

| 72. | Europaparlamentet efterlyser noggrann övervakning och noggrant genomförande av den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET-planen) och vill få en kartläggning av hindren för en mobilisering av offentliga och privata investeringar. Parlamentet välkomnar de nyligen gjorda framstegen när det gäller att inleda de fyra första europeiska näringslivsinitiativen och de gemensamma forskningsinitiativen. Parlamentet kräver att de andra initiativen inleds så snart som möjligt, och uppmanar rådet att frigöra de medel som behövs. Kommissionen uppmanas att ge aktörerna överskådlig information om finansieringsalternativen för SET-planinitiativen. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet efterlyser noggrann övervakning och noggrant genomförande av den europeiska strategiska planen för energiteknik (SET-planen) och vill få en kartläggning av hindren för en mobilisering av offentliga och privata investeringar. Parlamentet välkomnar de nyligen gjorda framstegen när det gäller att inleda de fyra första europeiska näringslivsinitiativen och de gemensamma forskningsinitiativen. Parlamentet kräver att de andra initiativen inleds så snart som möjligt, och uppmanar rådet att frigöra de medel som behövs. Kommissionen uppmanas att ge aktörerna överskådlig information om finansieringsalternativen för SET-planinitiativen.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i och med inrättandet av gemensamma teknikinitiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram nya, kompletterande europeiska näringslivsinitiativ som en del av SET-planen för att utnyttja den stora potential som andra tekniker för förnybar energi har, främst geotermisk energi och solvärme, vattenkraft och havsenergi och att också ta med den befintliga plattformen för uppvärmning och kylning med hjälp av förnybara energikällor. Parlamentet betonar att resurser måste göras tillgängliga från EU:s budget för att finansiera dessa initiativ. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i och med inrättandet av gemensamma teknikinitiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram nya, kompletterande europeiska näringslivsinitiativ som en del av SET-planen för att utnyttja den stora potential som andra tekniker för förnybar energi har, främst geotermisk energi och solvärme, vattenkraft och havsenergi och att också ta med den befintliga plattformen för uppvärmning och kylning med hjälp av förnybara energikällor. Parlamentet betonar att resurser måste göras tillgängliga från EU:s budget för att finansiera dessa initiativ.

| 74. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av kostnadseffektiv ny teknik för att prognostisera variationer i energiproduktion, efterfrågestyrning, överföring och lagring av el (inbegripet användning av väteceller och andra bränsleceller), vilket skulle möjliggöra en ökning av den totala efterfrågade baslasten och förbättra flexibiliteten i ett system med hög andel förnybara energikällor och elfordon. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet stöder utvecklingen av kostnadseffektiv ny teknik för att prognostisera variationer i energiproduktion, efterfrågestyrning, överföring och lagring av el (inbegripet användning av väteceller och andra bränsleceller), vilket skulle möjliggöra en ökning av den totala efterfrågade baslasten och förbättra flexibiliteten i ett system med hög andel förnybara energikällor och elfordon.

| 75. | Europaparlamentet betonar vikten av yrkesskickliga och kvalificerade arbetstagare inom gas- och elsektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att tillsammans med de berörda arbetsmarknadsparterna diskutera yrkesutbildning och hur man ska stimulera den. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet betonar vikten av yrkesskickliga och kvalificerade arbetstagare inom gas- och elsektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att tillsammans med de berörda arbetsmarknadsparterna diskutera yrkesutbildning och hur man ska stimulera den.

| 76. | Europaparlamentet understryker att Europa bör ligga i framkant när det gäller utveckling av energirelaterad Internetteknik och IKT-tillämpningar med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet anser att ett ökat främjande av innovation alltid måste åtföljas av en minskad byråkrati för dem som söker stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att minska byråkratin genom att omstrukturera ramprogrammens förfaranden. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet understryker att Europa bör ligga i framkant när det gäller utveckling av energirelaterad Internetteknik och IKT-tillämpningar med låga koldioxidutsläpp. Parlamentet anser att ett ökat främjande av innovation alltid måste åtföljas av en minskad byråkrati för dem som söker stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att minska byråkratin genom att omstrukturera ramprogrammens förfaranden.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja och stödja miljövänliga pilotprojekt i EU för exploatering av okonventionella inhemska energikällor. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna med geologiska undersökningar för att fastställa omfånget av unionens tillbudsstående reserver av skiffergas och att analysera och bedöma hur genomförbar inhemsk skiffergas är ur ekonomisk och miljömässig synvinkel. Parlamentet kräver att denna information ska ingå i varje framtida långsiktig strategi för unionen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja och stödja miljövänliga pilotprojekt i EU för exploatering av okonventionella inhemska energikällor. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa medlemsstaterna med geologiska undersökningar för att fastställa omfånget av unionens tillbudsstående reserver av skiffergas och att analysera och bedöma hur genomförbar inhemsk skiffergas är ur ekonomisk och miljömässig synvinkel. Parlamentet kräver att denna information ska ingå i varje framtida långsiktig strategi för unionen.

| 78. | Europaparlamentet anser att vissa länder, som Kina, har satsat strategiskt på att utveckla en industri för inhemsk förnybar energi avsedd för export och därför stöder lokala företag genom att underlätta tillgången till billigt kapital och infrastruktur för dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta riktlinjer som skulle öka det europeiska investeringsklimatets konkurrenskraft och göra det attraktivare för industrin för förnybar energi. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att vissa länder, som Kina, har satsat strategiskt på att utveckla en industri för inhemsk förnybar energi avsedd för export och därför stöder lokala företag genom att underlätta tillgången till billigt kapital och infrastruktur för dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta riktlinjer som skulle öka det europeiska investeringsklimatets konkurrenskraft och göra det attraktivare för industrin för förnybar energi.

| 79. | Europaparlamentet anser att konventionell och okonventionell naturgas är en nödvändig energikälla som under en övergångsperiod, som leder fram till inrättandet av en hållbar ekonomi till 2050, möjliggör ett snabbt och kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen. Medel till forskning och utveckling bör inriktas på att göra dessa typer av naturgas renare. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser att konventionell och okonventionell naturgas är en nödvändig energikälla som under en övergångsperiod, som leder fram till inrättandet av en hållbar ekonomi till 2050, möjliggör ett snabbt och kostnadseffektivt sätt att minska utsläppen. Medel till forskning och utveckling bör inriktas på att göra dessa typer av naturgas renare.

| 80. | Europaparlamentet stöder ett fortsatt samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen för att vi ska få nödvändiga incitament till en hållbar marknad för biomassa, varvid det samtidigt bör tas hänsyn till relevanta frågor kring den biologiska mångfalden och livsmedelsproduktionen. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet stöder ett fortsatt samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen för att vi ska få nödvändiga incitament till en hållbar marknad för biomassa, varvid det samtidigt bör tas hänsyn till relevanta frågor kring den biologiska mångfalden och livsmedelsproduktionen.

| 81. | Europaparlamentet anser att forskning kring och utveckling av innovativ energiteknik, med särskild inriktning på teknik för ny, ren, förnybar och effektiv energiteknik, bör vara en central prioritering i det nya åttonde ramprogrammet för forskning och utveckling. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen medlemsstaterna att prioritera detta politikområde i nästa budget och fleråriga budgetram. Parlamentet understryker att fördelningsmetoderna bör återspegla olikheterna i medlemsstaternas förmåga på området för FoU. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att forskning kring och utveckling av innovativ energiteknik, med särskild inriktning på teknik för ny, ren, förnybar och effektiv energiteknik, bör vara en central prioritering i det nya åttonde ramprogrammet för forskning och utveckling. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen medlemsstaterna att prioritera detta politikområde i nästa budget och fleråriga budgetram. Parlamentet understryker att fördelningsmetoderna bör återspegla olikheterna i medlemsstaternas förmåga på området för FoU.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera hållbara transporter i energistrategin på ett sätt som fullt ut utnyttjar potentialen av samtliga olika tekniska lösningar, inbegripet genom lämpliga rättsliga ramar och en handlingsplan för att främja gröna fordon, stöd till teknisk forskning och utveckling, avskaffande av hinder för spridning av ny teknik (för drivmedel), antagande av gemensamma standarder (exempelvis för järnvägstransporter och elbilar), ambitiösa standarder för motorer för fossila bränslen, inrättande av ”gröna korridorer” för transporter genom Europa samt integration av transportsätten. Särskilt uppmärksamhet bör ägnas elbilar, i syfte att säkerställa att de kan köras och utan svårigheter laddas om inom hela Europa, och att ökad användning av dem kombineras med utveckling av ”smarta” elnät och lagringssystem, hög andel energiproduktion från förnybara källor samt användning av kraftvärme. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera hållbara transporter i energistrategin på ett sätt som fullt ut utnyttjar potentialen av samtliga olika tekniska lösningar, inbegripet genom lämpliga rättsliga ramar och en handlingsplan för att främja gröna fordon, stöd till teknisk forskning och utveckling, avskaffande av hinder för spridning av ny teknik (för drivmedel), antagande av gemensamma standarder (exempelvis för järnvägstransporter och elbilar), ambitiösa standarder för motorer för fossila bränslen, inrättande av ”gröna korridorer” för transporter genom Europa samt integration av transportsätten. Särskilt uppmärksamhet bör ägnas elbilar, i syfte att säkerställa att de kan köras och utan svårigheter laddas om inom hela Europa, och att ökad användning av dem kombineras med utveckling av ”smarta” elnät och lagringssystem, hög andel energiproduktion från förnybara källor samt användning av kraftvärme.

| 83. | Europaparlamentet framhåller att energiforskningen bör bidra, inte bara till minskade växthusgasutsläpp och garanterad försörjningstrygghet utan också till ökad konkurrenskraft för Europas näringsliv. Parlamentet anser i detta hänseende att man, tillsammans med EU:s strategiska partner (såsom Kina, Japan, Indien, Ryssland och Förenta staterna), måste standardisera ny koldioxidsnål energiteknik, bland annat elfordon, för att europeiska innovationer oinskränkt ska kunna säljas på den internationella marknaden. Parlamentet uppmuntrar EU och EU:s internationella handelspartner att arbeta för att öppna upp handeln för hållbar teknik, med det långsiktiga målet att uppnå total tullfrihet för grön teknik, så att en effektiv och rättvis överföring av teknik kan garanteras. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet framhåller att energiforskningen bör bidra, inte bara till minskade växthusgasutsläpp och garanterad försörjningstrygghet utan också till ökad konkurrenskraft för Europas näringsliv. Parlamentet anser i detta hänseende att man, tillsammans med EU:s strategiska partner (såsom Kina, Japan, Indien, Ryssland och Förenta staterna), måste standardisera ny koldioxidsnål energiteknik, bland annat elfordon, för att europeiska innovationer oinskränkt ska kunna säljas på den internationella marknaden. Parlamentet uppmuntrar EU och EU:s internationella handelspartner att arbeta för att öppna upp handeln för hållbar teknik, med det långsiktiga målet att uppnå total tullfrihet för grön teknik, så att en effektiv och rättvis överföring av teknik kan garanteras.

| 84. | Europaparlamentet anser att en bra metod för att minska energiförbrukningen vore att undersöka huruvida man kan använda sådana substitut för traditionella råvaror och byggmaterial som framställs med lägre energiintensitet. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet anser att en bra metod för att minska energiförbrukningen vore att undersöka huruvida man kan använda sådana substitut för traditionella råvaror och byggmaterial som framställs med lägre energiintensitet.

Att ställa konsumenternas och invånarnas fördelar i centrum för EU:s energipolitik

| 85. | Europaparlamentet understryker att smarta mätare är ett viktigt hjälpmedel för konsumenterna så att de på ett effektivt sätt kan mäta sina förbrukningstoppar och öka energieffektiviteten i sina hem. Parlamentet anser att smarta mätare och energiprojekt överlag ställer krav på medvetandehöjande kampanjer och utbildningsprogram om energieffektivitet så att allmänheten informeras om vilka fördelar de för med sig. Parlamentet understryker att det har en avgörande betydelse för om man ska lyckas med att införa smarta mätare att man upplyser samhället om nyttan med dem. Parlamentet framhåller det politiska mål som uppmanat till om att 50 procent av hushållen i Europa ska vara utrustade med smarta mätare senast 2015 och att medlemsstaterna måste garantera att minst 80 procent av konsumenterna ska ha utrustats med system för smarta mätare senast 2020 (10). |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet understryker att smarta mätare är ett viktigt hjälpmedel för konsumenterna så att de på ett effektivt sätt kan mäta sina förbrukningstoppar och öka energieffektiviteten i sina hem. Parlamentet anser att smarta mätare och energiprojekt överlag ställer krav på medvetandehöjande kampanjer och utbildningsprogram om energieffektivitet så att allmänheten informeras om vilka fördelar de för med sig. Parlamentet understryker att det har en avgörande betydelse för om man ska lyckas med att införa smarta mätare att man upplyser samhället om nyttan med dem. Parlamentet framhåller det politiska mål som uppmanat till om att 50 procent av hushållen i Europa ska vara utrustade med smarta mätare senast 2015 och att medlemsstaterna måste garantera att minst 80 procent av konsumenterna ska ha utrustats med system för smarta mätare senast 2020 (10).

| 86. | Europaparlamentet anser att välinformerade kunder och medborgare kan påverka marknaden genom medvetna beslut. Parlamentet välkomnar därför initiativ som Europeiska kärnenergiforumet (Enef), där ett stort antal olika intressenter diskuterar frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att välinformerade kunder och medborgare kan påverka marknaden genom medvetna beslut. Parlamentet välkomnar därför initiativ som Europeiska kärnenergiforumet (Enef), där ett stort antal olika intressenter diskuterar frågor av gemensamt intresse.

| 87. | Europaparlamentet anser att energirenovering av byggnader samt material- och energiåtervinning av kommunalt och industriellt avfall skulle kunna ge avsevärda fördelar för konsumenterna. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser att energirenovering av byggnader samt material- och energiåtervinning av kommunalt och industriellt avfall skulle kunna ge avsevärda fördelar för konsumenterna.

| 88. | Europaparlamentet stöder initiativ för att underlätta anpassningen av behovet av mänskliga resurser i samband med övergången till en koldioxidsnål energimix. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet stöder initiativ för att underlätta anpassningen av behovet av mänskliga resurser i samband med övergången till en koldioxidsnål energimix.

| 89. | Europaparlamentet ber kommissionen att övervaka och till parlamentet rapportera om genomförandet av det tredje paketet för den inre marknaden med avseende på nationella åtgärder för att förhindra energifattigdom och erinrar medlemsstaterna om deras skyldigheter utifrån gällande lagstiftning. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet ber kommissionen att övervaka och till parlamentet rapportera om genomförandet av det tredje paketet för den inre marknaden med avseende på nationella åtgärder för att förhindra energifattigdom och erinrar medlemsstaterna om deras skyldigheter utifrån gällande lagstiftning.

| 90. | Europaparlamentet vill att det tas fram en ram för högsta möjliga säkerhet inom alla energisektorer, bland annat genom samarbetsprogram mellan medlemsstater, så att man kan minska allmänhetens tveksamhet och bidra till en större allmän acceptans. Europaparlamentet efterlyser samtidigt ökad medvetenhet bland allmänheten om vikten av tillräcklig elförsörjning och behovet av ny elproduktion och infrastruktur för överföring av el. Europaparlamentet stöder kampanjer för att öka konsumenters medvetenhet om de energibesparingar som kan göras i det dagliga livet och om de mekanismer som finns, som t.ex. energirådgivningstjänster, för att åstadkomma en beteendeförändring. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet vill att det tas fram en ram för högsta möjliga säkerhet inom alla energisektorer, bland annat genom samarbetsprogram mellan medlemsstater, så att man kan minska allmänhetens tveksamhet och bidra till en större allmän acceptans. Europaparlamentet efterlyser samtidigt ökad medvetenhet bland allmänheten om vikten av tillräcklig elförsörjning och behovet av ny elproduktion och infrastruktur för överföring av el. Europaparlamentet stöder kampanjer för att öka konsumenters medvetenhet om de energibesparingar som kan göras i det dagliga livet och om de mekanismer som finns, som t.ex. energirådgivningstjänster, för att åstadkomma en beteendeförändring.

| 91. | Europaparlamentet konstaterar att den årliga andelen kunder som byter leverantör varierar mellan medlemsstaterna med siffror på mellan 0 och 20 procent. Parlamentet understryker att det är svårt att jämföra erbjudanden på marknaden och att bristen på information utgör ett hinder mot kundernas byte av leverantör och effektiv konkurrens i slutkundsledet. Parlamentet påminner om att det enligt det tredje energipaketet är de nationella tillsynsmyndigheternas ansvar att se till att direktivens konsumentskyddsåtgärder är verksamma och upprätthålls. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet konstaterar att den årliga andelen kunder som byter leverantör varierar mellan medlemsstaterna med siffror på mellan 0 och 20 procent. Parlamentet understryker att det är svårt att jämföra erbjudanden på marknaden och att bristen på information utgör ett hinder mot kundernas byte av leverantör och effektiv konkurrens i slutkundsledet. Parlamentet påminner om att det enligt det tredje energipaketet är de nationella tillsynsmyndigheternas ansvar att se till att direktivens konsumentskyddsåtgärder är verksamma och upprätthålls.

| 92. | Europaparlamentet erinrar energiindustrin om att den enligt det tredje energipaketet är skyldig att införa klara och lättbegripliga energiräkningar. Parlamentet anser att mallräkningarna från Medborgarnas energiforum innehåller de minimistandarder som krävs för varje energiräkning och bör användas som mall för insynsvänliga energiräkningar överallt i unionen. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet erinrar energiindustrin om att den enligt det tredje energipaketet är skyldig att införa klara och lättbegripliga energiräkningar. Parlamentet anser att mallräkningarna från Medborgarnas energiforum innehåller de minimistandarder som krävs för varje energiräkning och bör användas som mall för insynsvänliga energiräkningar överallt i unionen.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, för att det ska bli lättare och kostnadseffektivare att uppnå de långsiktiga målen, att allvarligt överväga att gå vidare till ett trettioprocentigt mål för koldioxidminskningen till 2020 för att säkerställa att marknaden för systemet för handel med utsläppsrätter kommer att fungera som katalysator för investeringar i renare produktionsprocesser och renare energikällor. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna, för att det ska bli lättare och kostnadseffektivare att uppnå de långsiktiga målen, att allvarligt överväga att gå vidare till ett trettioprocentigt mål för koldioxidminskningen till 2020 för att säkerställa att marknaden för systemet för handel med utsläppsrätter kommer att fungera som katalysator för investeringar i renare produktionsprocesser och renare energikällor.

| 94. | Europaparlamentet påminner om att den nya energipolitiken måste stödja det långsiktiga målet att minska EU:s växthusgasutsläpp med 80–95 procent till 2050. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet påminner om att den nya energipolitiken måste stödja det långsiktiga målet att minska EU:s växthusgasutsläpp med 80–95 procent till 2050.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att sammanställa analyser som syftar till långsiktig verksamhet, inbegripet avseende tillgång och efterfrågan, samt de verkliga riskerna och kostnaderna för försörjningsavbrott, jämförda med kostnaderna för lagringskapacitet och försörjningsspridning. Analyserna bör också omfatta strategier och utveckling av energipolitiken i EU på lång sikt, och inte minst analyser av hur EU kan undvika försörjningsavbrott. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att sammanställa analyser som syftar till långsiktig verksamhet, inbegripet avseende tillgång och efterfrågan, samt de verkliga riskerna och kostnaderna för försörjningsavbrott, jämförda med kostnaderna för lagringskapacitet och försörjningsspridning. Analyserna bör också omfatta strategier och utveckling av energipolitiken i EU på lång sikt, och inte minst analyser av hur EU kan undvika försörjningsavbrott.

| 96. | Europaparlamentet anser inför Cancún-mötet att EU bör gå i täten för att försöka få till stånd ett omfattande, rättsligt bindande och ambitiöst avtal, visa att man är i stånd att ge ett enhetligt budskap och bekräfta sin ledande roll. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och medlemsstaterna att tänka över sitt tidigare förslag att som en del av ett internationellt avtal om utsläppsminskningsmål för koldioxid göra det lättare och kostnadseffektivare att uppnå de långsiktiga målen. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet anser inför Cancún-mötet att EU bör gå i täten för att försöka få till stånd ett omfattande, rättsligt bindande och ambitiöst avtal, visa att man är i stånd att ge ett enhetligt budskap och bekräfta sin ledande roll. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och medlemsstaterna att tänka över sitt tidigare förslag att som en del av ett internationellt avtal om utsläppsminskningsmål för koldioxid göra det lättare och kostnadseffektivare att uppnå de långsiktiga målen.

*

* *

| 97. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 16.

(2)  EUT L 211, 14.8.2009.

(3)  EUT L 140, 5.6.2009.

(4)  EUT C 219 E, 28.8.2008, s. 206.

(5)  EUT L 200, 31.7.2009, s. 31.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2010)0064.

(7)  9744/10.

(8)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 64.

(9)  EUT L 52, 21.2.2004, s. 50.

(10)  Initiativbetänkande av den 25 mars 2010 om en ny digital agenda för Europa: 2015.eu (2009/2225(INI) och initiativbetänkandet av den 14 april 2010 april om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp (2009/2228(INI)).

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/77

---

Torsdagen den 25 november 2010Klimatförändringskonferensen i Cancún (29 november-10 december 2010)

P7_TA(2010)0442

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om klimatförändringskonferensen i Cancún (COP 16)

2012/C 99 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av den femtonde partskonferensen (COP 15) inom ramen för UNFCCC och av den femte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 5), som hölls i Köpenhamn i Danmark den 7-18 december 2009 samt av Köpenhamnsöverenskommelsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femtonde partskonferensen (COP 15) inom ramen för UNFCCC och av den femte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 5), som hölls i Köpenhamn i Danmark den 7-18 december 2009 samt av Köpenhamnsöverenskommelsen,

| — | med beaktande av den sextonde partskonferensen (COP 16) inom ramen för UNFCCC och den sjätte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 6), som kommer att hållas i Cancún i Mexiko den 29 november–10 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sextonde partskonferensen (COP 16) inom ramen för UNFCCC och den sjätte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 6), som kommer att hållas i Cancún i Mexiko den 29 november–10 december 2010,

| — | med beaktande av EU:s klimatförändrings- och energipaket från december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s klimatförändrings- och energipaket från december 2008,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden KOM(2010)0265 med titeln ”En analys av möjligheterna att minska utsläppen av växthusgaser med mer än 20 % och en bedömning av riskerna för koldioxidläckage” och KOM(2010)0086 med titeln ”Internationell klimatpolitik efter Köpenhamn: Agera nu för kraftfullare globala åtgärder mot klimatförändringarna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden KOM(2010)0265 med titeln ”En analys av möjligheterna att minska utsläppen av växthusgaser med mer än 20 % och en bedömning av riskerna för koldioxidläckage” och KOM(2010)0086 med titeln ”Internationell klimatpolitik efter Köpenhamn: Agera nu för kraftfullare globala åtgärder mot klimatförändringarna”,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/101/EG av den 19 november 2008 om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/101/EG av den 19 november 2008 om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (1),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 20 december 2005 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” och framför allt punkterna 22, 38, 75, 76 och 105 i den (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 20 december 2005 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” och framför allt punkterna 22, 38, 75, 76 och 105 i den (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 november 2009 och av sin resolution av den 18 maj 2010 om en konsekvent EU-politik för utveckling och en komplettering av det offentliga utvecklingsbiståndet med icke-offentligt bistånd (ODA+)” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 17 november 2009 och av sin resolution av den 18 maj 2010 om en konsekvent EU-politik för utveckling och en komplettering av det offentliga utvecklingsbiståndet med icke-offentligt bistånd (ODA+)” (3),

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken det internationella samfundet gemensamt fastställde millennieutvecklingsmålen för utrotande av fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken det internationella samfundet gemensamt fastställde millennieutvecklingsmålen för utrotande av fattigdomen,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om klimatförändringarna, särskilt resolutionen av den 4 februari 2009 med titeln ”2050 – Framtiden börjar idag: rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatförändringsfrågan” (4) och av den 10 februari 2010 om resultatet av Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om klimatförändringarna, särskilt resolutionen av den 4 februari 2009 med titeln ”2050 – Framtiden börjar idag: rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatförändringsfrågan” (4) och av den 10 februari 2010 om resultatet av Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15) (5),

| — | med beaktande av den muntliga frågan ... från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som lagts fram i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, och av rådets och kommissionens uttalanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan ... från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som lagts fram i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, och av rådets och kommissionens uttalanden,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De vetenskapliga bevisen på klimatförändringarna och deras inverkan är otvetydiga. Därför krävs det snabba, samordnade och långtgående åtgärder på internationell nivå för att bemöta denna globala utmaning. |
| --- | --- |

A.

De vetenskapliga bevisen på klimatförändringarna och deras inverkan är otvetydiga. Därför krävs det snabba, samordnade och långtgående åtgärder på internationell nivå för att bemöta denna globala utmaning.

| B. | Utvecklingsländerna har bidragit minst till klimatförändringarna, men är de länder som har drabbats hårdast av de allvarliga följderna. Klimatförändringarna äventyrar de internationella investeringarna för fattigdomsminskning och sätter därmed millennieutvecklingsmålen på spel. |
| --- | --- |

B.

Utvecklingsländerna har bidragit minst till klimatförändringarna, men är de länder som har drabbats hårdast av de allvarliga följderna. Klimatförändringarna äventyrar de internationella investeringarna för fattigdomsminskning och sätter därmed millennieutvecklingsmålen på spel.

| C. | Förtroendet för de internationella klimatförhandlingarna måste återupprättas efter det nedslående resultatet av klimatkonferensen i Köpenhamn. |
| --- | --- |

C.

Förtroendet för de internationella klimatförhandlingarna måste återupprättas efter det nedslående resultatet av klimatkonferensen i Köpenhamn.

| D. | Industriländer, tillväxtländer och utvecklingsländer, vilka tillsammans står för över 80 procent av de globala utsläppen av växthusgaser, har i Köpenhamnsöverenskommelsen gjort åtaganden/utfästelser om att minska sina utsläpp. |
| --- | --- |

D.

Industriländer, tillväxtländer och utvecklingsländer, vilka tillsammans står för över 80 procent av de globala utsläppen av växthusgaser, har i Köpenhamnsöverenskommelsen gjort åtaganden/utfästelser om att minska sina utsläpp.

| E. | Dessa åtaganden/utfästelser är inte tillräckliga för att nå det övergripande målet om att begränsa den årliga globala temperaturökningen till två grader Celsius (tvågradersmålet). |
| --- | --- |

E.

Dessa åtaganden/utfästelser är inte tillräckliga för att nå det övergripande målet om att begränsa den årliga globala temperaturökningen till två grader Celsius (tvågradersmålet).

| F. | Dessa utfästelser har inte gjorts inom ramen för ett system med rättsliga åtgärder som säkrar att de följs eller som säkrar tillräcklig mätning, rapportering eller verifiering. |
| --- | --- |

F.

Dessa utfästelser har inte gjorts inom ramen för ett system med rättsliga åtgärder som säkrar att de följs eller som säkrar tillräcklig mätning, rapportering eller verifiering.

| G. | De miljömässiga och ekonomiska kostnaderna kommer att bli enorma om tvågradersmålet inte uppnås; bland annat kommer uppemot 40 procent av världens arter att vara utrotningshotade, miljontals människor kommer att behöva flytta på grund av stigande havsnivåer och alltmer extrema väderförhållanden, skördeavkastningen kommer att minska, livsmedelspriserna kommer att stiga och den globala ekonomiska produktionen kommer att minska med åtminstone tre procent. |
| --- | --- |

G.

De miljömässiga och ekonomiska kostnaderna kommer att bli enorma om tvågradersmålet inte uppnås; bland annat kommer uppemot 40 procent av världens arter att vara utrotningshotade, miljontals människor kommer att behöva flytta på grund av stigande havsnivåer och alltmer extrema väderförhållanden, skördeavkastningen kommer att minska, livsmedelspriserna kommer att stiga och den globala ekonomiska produktionen kommer att minska med åtminstone tre procent.

| H. | I en officiell rapport (6) fastslås det att FN:s klimatpanel inte har gjort några fel som skulle kunna undergräva de huvudsakliga slutsatserna i 2007 års rapport om eventuella regionala konsekvenser av klimatförändringarna i framtiden. |
| --- | --- |

H.

I en officiell rapport (6) fastslås det att FN:s klimatpanel inte har gjort några fel som skulle kunna undergräva de huvudsakliga slutsatserna i 2007 års rapport om eventuella regionala konsekvenser av klimatförändringarna i framtiden.

| I. | Enligt FN:s internationella klimatpanel orsakas 20 procent av utsläppen av växthusgaser av avskogning och andra former av ändrad markanvändning. |
| --- | --- |

I.

Enligt FN:s internationella klimatpanel orsakas 20 procent av utsläppen av växthusgaser av avskogning och andra former av ändrad markanvändning.

| J. | Ett av EU:s främsta mål bör vara att klargöra att det krävs en övergripande förändring av tekniksektorn och det tekniska samarbetet för att skynda på innovationstakten och öka omfattningen av demonstration och uppbyggnad så att alla länder får tillgång till hållbar teknik till rimligt pris. Detta skulle även garanterna en högre levnadsstandard för en större del av världens befolkning. |
| --- | --- |

J.

Ett av EU:s främsta mål bör vara att klargöra att det krävs en övergripande förändring av tekniksektorn och det tekniska samarbetet för att skynda på innovationstakten och öka omfattningen av demonstration och uppbyggnad så att alla länder får tillgång till hållbar teknik till rimligt pris. Detta skulle även garanterna en högre levnadsstandard för en större del av världens befolkning.

| K. | EU:s internationella klimatpartner lägger tonvikt på energieffektivitet och svårigheterna med att fastställa internationella utsläppsmål samt de ekonomiska fördelarna med energieffektivitetsmål. |
| --- | --- |

K.

EU:s internationella klimatpartner lägger tonvikt på energieffektivitet och svårigheterna med att fastställa internationella utsläppsmål samt de ekonomiska fördelarna med energieffektivitetsmål.

Övergripande mål för COP 16 och EU:s ståndpunkt

| 1. | Europaparlamentet uppmanar världens stats- och regeringschefer att visa tydligt politiskt ledarskap och villighet under förhandlingarna och att ge denna fråga högsta prioritet. Parlamentet beklagar att man hittills inte har gjort större framsteg i förberedelsearbetet inför konferensen i Cancún. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar världens stats- och regeringschefer att visa tydligt politiskt ledarskap och villighet under förhandlingarna och att ge denna fråga högsta prioritet. Parlamentet beklagar att man hittills inte har gjort större framsteg i förberedelsearbetet inför konferensen i Cancún.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att man måste träffa överenskommelser om betydande åtgärder vid konferensen i Cancún för att bana väg för ett omfattande internationellt avtal om tiden efter 2012 i Sydafrika 2011. Avtalet bör ligga i linje med de senaste vetenskapliga framstegen och vara förenligt med tvågradersmålet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att man måste träffa överenskommelser om betydande åtgärder vid konferensen i Cancún för att bana väg för ett omfattande internationellt avtal om tiden efter 2012 i Sydafrika 2011. Avtalet bör ligga i linje med de senaste vetenskapliga framstegen och vara förenligt med tvågradersmålet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU att återigen inta en ledande roll i klimatförhandlingarna och att aktivt bidra till en mer konstruktiv och öppen klimatkonferens i Cancún. Därför riktas en kraftig uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att lösa sina meningsskiljaktigheter i fråga om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) samt tilldelade utsläppsrättigheter, att uttala sig samstämmigt och att sätta ambitionsnivån högt i COP 16-förhandlingarna samt att förbättra sina interna beslutsförfaranden, så att EU kan reagera snabbare på olika utvecklingar i förhandlingarna, handla mer strategiskt och vara mer lyhörda inför tredjeländer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar EU att återigen inta en ledande roll i klimatförhandlingarna och att aktivt bidra till en mer konstruktiv och öppen klimatkonferens i Cancún. Därför riktas en kraftig uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att lösa sina meningsskiljaktigheter i fråga om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) samt tilldelade utsläppsrättigheter, att uttala sig samstämmigt och att sätta ambitionsnivån högt i COP 16-förhandlingarna samt att förbättra sina interna beslutsförfaranden, så att EU kan reagera snabbare på olika utvecklingar i förhandlingarna, handla mer strategiskt och vara mer lyhörda inför tredjeländer.

| 4. | Europaparlamentet understryker vikten av en öppen beslutprocess och av information om läget i förhandlingarna, i synnerhet under de sista timmarna av COP 16-konferensens högnivåsegment, och uppmanar EU att ge sina chefsförhandlare möjlighet att reagera på olika utvecklingar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker vikten av en öppen beslutprocess och av information om läget i förhandlingarna, i synnerhet under de sista timmarna av COP 16-konferensens högnivåsegment, och uppmanar EU att ge sina chefsförhandlare möjlighet att reagera på olika utvecklingar.

| 5. | Europaparlamentet yrkar på att EU offentligt och tydligt bekräftar sitt åtagande gentemot Kyotoprotokollet och välkomnar samt aktivt och konstruktivt främjar de fortsatta förhandlingarna, både i ad hoc-gruppen för ytterligare åtaganden för parterna i bilaga I till Kyotoprotokollet (AWG-KP) och i ad hoc-gruppen för långsiktigt samarbete enligt konventionen (AWG-LCA), som syftar till att integrera de politiska riktlinjerna från Köpenhamnsöverenskommelsen. Unionen uppmanas således att före konferensen i Cancún offentligt meddela att man är beredd att gå vidare med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod (2013–2020), på grundval av sin målsättning. Detta åtagande ska göras med insikt om att det krävs liknande framsteg inom båda förhandlingsområden för att en internationell överenskommelse som uppfyller tvågradersmålet ska kunna träffas för tiden efter 2012. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet yrkar på att EU offentligt och tydligt bekräftar sitt åtagande gentemot Kyotoprotokollet och välkomnar samt aktivt och konstruktivt främjar de fortsatta förhandlingarna, både i ad hoc-gruppen för ytterligare åtaganden för parterna i bilaga I till Kyotoprotokollet (AWG-KP) och i ad hoc-gruppen för långsiktigt samarbete enligt konventionen (AWG-LCA), som syftar till att integrera de politiska riktlinjerna från Köpenhamnsöverenskommelsen. Unionen uppmanas således att före konferensen i Cancún offentligt meddela att man är beredd att gå vidare med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod (2013–2020), på grundval av sin målsättning. Detta åtagande ska göras med insikt om att det krävs liknande framsteg inom båda förhandlingsområden för att en internationell överenskommelse som uppfyller tvågradersmålet ska kunna träffas för tiden efter 2012.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att definiera och tillämpa en princip om ”klimaträttvisa”. Därför förespråkar parlamentet att framtida internationella klimatförhandlingar innefattar en rättviseklausul. Parlamentet vidhåller att ytterst stora orättvisor kommer att uppstå om vi inte lyckas begränsa klimatförändringarna, eftersom framför allt fattiga människor i fattiga länder kommer att drabbas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att definiera och tillämpa en princip om ”klimaträttvisa”. Därför förespråkar parlamentet att framtida internationella klimatförhandlingar innefattar en rättviseklausul. Parlamentet vidhåller att ytterst stora orättvisor kommer att uppstå om vi inte lyckas begränsa klimatförändringarna, eftersom framför allt fattiga människor i fattiga länder kommer att drabbas.

| 7. | Eftersom klimatförändringarna har varierande konsekvenser för utvecklingsländerna föreslår Europaparlamentet att klimatåtgärder och klimatfinansiering i första hand riktas mot de länder som är mest utsatta för klimatförändringarna och som inte har kapacitet att hantera dem. |
| --- | --- |

7.

Eftersom klimatförändringarna har varierande konsekvenser för utvecklingsländerna föreslår Europaparlamentet att klimatåtgärder och klimatfinansiering i första hand riktas mot de länder som är mest utsatta för klimatförändringarna och som inte har kapacitet att hantera dem.

| 8. | Europaparlamentet betonar klimatförhandlingarnas ytterst brådskande karaktär och understryker vikten av att förhandlingarna i Cancún resulterar i faktiska beslut om finansiering (omfattning, källor och styrning) och särskilt graden av additionalitet i finansieringen av omställning, skogsvård, resurseffektivitet, tekniköverföring (med beaktande av befintliga principer i fråga om immateriella rättigheter), övervakning, rapportering och kontroll och av att snabbstartsfinansieringen sker i öppenhet och utifrån ett starkt politiskt åtagande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar klimatförhandlingarnas ytterst brådskande karaktär och understryker vikten av att förhandlingarna i Cancún resulterar i faktiska beslut om finansiering (omfattning, källor och styrning) och särskilt graden av additionalitet i finansieringen av omställning, skogsvård, resurseffektivitet, tekniköverföring (med beaktande av befintliga principer i fråga om immateriella rättigheter), övervakning, rapportering och kontroll och av att snabbstartsfinansieringen sker i öppenhet och utifrån ett starkt politiskt åtagande.

| 9. | Europaparlamentet understryker att det i kölvattnet efter Kyotoprotokollet måste träffas ett avtal om reglerna för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, den flexibla mekanismen och täckningen av nya sektorer och gaser. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att det i kölvattnet efter Kyotoprotokollet måste träffas ett avtal om reglerna för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk, den flexibla mekanismen och täckningen av nya sektorer och gaser.

| 10. | Om överskott av utsläppsrätter och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inte hanteras på ett lämpligt sätt skulle detta kunna påverka miljöintegriteten i Kyotoprotokollet, och Europaparlamentet uppmanar därför andra parter att undersöka möjliga alternativ. |
| --- | --- |

10.

Om överskott av utsläppsrätter och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inte hanteras på ett lämpligt sätt skulle detta kunna påverka miljöintegriteten i Kyotoprotokollet, och Europaparlamentet uppmanar därför andra parter att undersöka möjliga alternativ.

| 11. | Europaparlamentet efterfrågar ett avtal i Cancún om fasta regler för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk som höjer ambitionsnivån hos parterna i bilaga I, är utformade för att minska utsläppen från skogsbruk och markanvändning, innebär att parterna i bilaga I ska stå för alla eventuella utsläppsökningar från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk och är förenliga med parternas nuvarande åtaganden om att skydda och förbättra sänkorna och reservoarerna av växthusgaser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterfrågar ett avtal i Cancún om fasta regler för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk som höjer ambitionsnivån hos parterna i bilaga I, är utformade för att minska utsläppen från skogsbruk och markanvändning, innebär att parterna i bilaga I ska stå för alla eventuella utsläppsökningar från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk och är förenliga med parternas nuvarande åtaganden om att skydda och förbättra sänkorna och reservoarerna av växthusgaser.

| 12. | Europaparlamentet anser att EU:s framtida ”klimatdiplomati” bör inriktas på starka politiska överenskommelser med tredjeländer, på handlingsprogram för utveckling av effektiva mekanismer för internationell samverkan på klimatförändringsområdet, både i och utanför FN:s ramkonvention om klimatförändringar, och på klimatsamarbeten med tredjeländer, i syfte att praktiskt stödja klimattålig utveckling som ger låga koldioxidutsläpp runtom i världen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att EU:s framtida ”klimatdiplomati” bör inriktas på starka politiska överenskommelser med tredjeländer, på handlingsprogram för utveckling av effektiva mekanismer för internationell samverkan på klimatförändringsområdet, både i och utanför FN:s ramkonvention om klimatförändringar, och på klimatsamarbeten med tredjeländer, i syfte att praktiskt stödja klimattålig utveckling som ger låga koldioxidutsläpp runtom i världen.

| 13. | Europaparlamentet understryker att bevarande av den biologiska mångfalden och tillämpning av en ekosystembaserad strategi är de mest effektiva och kostnadseffektiva strategierna för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet vidhåller att begränsnings- och anpassningsåtgärder inte kan vara rent tekniska. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att bevarande av den biologiska mångfalden och tillämpning av en ekosystembaserad strategi är de mest effektiva och kostnadseffektiva strategierna för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet vidhåller att begränsnings- och anpassningsåtgärder inte kan vara rent tekniska.

Minskningsåtaganden

| 14. | Europaparlamentet påminner om att tvågradersmålet, enligt vetenskapliga bevis som lagts fram av FN:s klimatpanel, endast kan nås om de globala utsläppen av växthusgaser når sitt högsta värde senast 2015 och om utsläppen minskas med åtminstone 50 procent jämfört med 1990 års nivåer senast 2050 och därefter fortsätter att minska. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att tvågradersmålet, enligt vetenskapliga bevis som lagts fram av FN:s klimatpanel, endast kan nås om de globala utsläppen av växthusgaser når sitt högsta värde senast 2015 och om utsläppen minskas med åtminstone 50 procent jämfört med 1990 års nivåer senast 2050 och därefter fortsätter att minska.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar alla internationella partner, inklusive Förenta staterna och Kina, att utifrån principen om ett gemensamt men differentierat ansvar göra mer ambitiösa åtaganden i fråga om utsläppsminskningar så att tvågradersmålet kan uppnås. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar alla internationella partner, inklusive Förenta staterna och Kina, att utifrån principen om ett gemensamt men differentierat ansvar göra mer ambitiösa åtaganden i fråga om utsläppsminskningar så att tvågradersmålet kan uppnås.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett inhemskt mål för EU om att minska utsläppen av växthusgaser med 30 procent senast 2020 jämfört med 1990 års nivå för att förbättra den framtida ekonomiska tillväxten i EU. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett inhemskt mål för EU om att minska utsläppen av växthusgaser med 30 procent senast 2020 jämfört med 1990 års nivå för att förbättra den framtida ekonomiska tillväxten i EU.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och dess analyser av vad som krävs för att uppnå en 30-procentig minskning, och stöder den idé som uttrycks i meddelandet om att det, oberoende av resultatet av de internationella förhandlingarna, ligger i EU:s eget intresse att sätta upp ett utsläppsminskningsmål som överstiger 20 procent, eftersom detta samtidigt kommer att främja gröna jobb, grön tillväxt och miljösäkerhet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och dess analyser av vad som krävs för att uppnå en 30-procentig minskning, och stöder den idé som uttrycks i meddelandet om att det, oberoende av resultatet av de internationella förhandlingarna, ligger i EU:s eget intresse att sätta upp ett utsläppsminskningsmål som överstiger 20 procent, eftersom detta samtidigt kommer att främja gröna jobb, grön tillväxt och miljösäkerhet.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att eftersom utsläppen har minskat på grund av den ekonomiska nedgången så har den årliga kostnaden för målet att minska utsläppen med 20 procent fram till 2020 sänkts med en tredjedel, från 70 till 48 miljarder euro. Kostnaden för en minskning med 30 procent uppskattas nu till 11 miljarder euro mer än för den ursprungliga minskningen med 20 procent, det vill säga en merkostnad på mindre än 0,1 procent av EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att eftersom utsläppen har minskat på grund av den ekonomiska nedgången så har den årliga kostnaden för målet att minska utsläppen med 20 procent fram till 2020 sänkts med en tredjedel, från 70 till 48 miljarder euro. Kostnaden för en minskning med 30 procent uppskattas nu till 11 miljarder euro mer än för den ursprungliga minskningen med 20 procent, det vill säga en merkostnad på mindre än 0,1 procent av EU:s ekonomi.

| 19. | Europaparlamentet erkänner att tvågradersmålet endast kan uppnås om utvecklingsländerna som grupp, särskilt de mer avancerade, senast 2020 uppnår en betydande och mätbar minskning i storleksordningen 15–30 procent lägre än den utsläppsökning som förutses i dag, och är medvetet om att detta kommer att kräva ekonomiskt, vetenskapligt och tekniskt stöd till kapacitetsuppbyggnad från industriländerna. Om lägre temperaturmål ska kunna uppnås kommer det att behövas ytterligare stöd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erkänner att tvågradersmålet endast kan uppnås om utvecklingsländerna som grupp, särskilt de mer avancerade, senast 2020 uppnår en betydande och mätbar minskning i storleksordningen 15–30 procent lägre än den utsläppsökning som förutses i dag, och är medvetet om att detta kommer att kräva ekonomiskt, vetenskapligt och tekniskt stöd till kapacitetsuppbyggnad från industriländerna. Om lägre temperaturmål ska kunna uppnås kommer det att behövas ytterligare stöd.

| 20. | Europaparlamentet understryker att utvecklingsländerna kommer att drabbas hårdast av konsekvenserna av klimatförändringarna, och det ligger därför i deras intresse att bidra till ett framgångsrikt slutförande av ett internationellt avtal. Parlamentet välkomnar de mycket långtgående åtaganden som har gjorts av vissa utvecklingsländer, däribland Costa Rica och Maldiverna, och vissa tillväxtländer, däribland Mexiko och Brasilien, och beklagar att vissa andra tillväxtländer ännu inte har följt deras exempel. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att utvecklingsländerna kommer att drabbas hårdast av konsekvenserna av klimatförändringarna, och det ligger därför i deras intresse att bidra till ett framgångsrikt slutförande av ett internationellt avtal. Parlamentet välkomnar de mycket långtgående åtaganden som har gjorts av vissa utvecklingsländer, däribland Costa Rica och Maldiverna, och vissa tillväxtländer, däribland Mexiko och Brasilien, och beklagar att vissa andra tillväxtländer ännu inte har följt deras exempel.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att städerna, med tanke på att stadsområdena producerar 75 procent av koldioxidutsläppen, står främsta ledet i kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet lovordar därför engagemanget i de europeiska städer som har undertecknat initiativet ”Covenant of Mayors” och välkomnar städernas åtaganden att bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet uppskattar de ansträngningar som görs i många europeiska städer i fråga om transport och rörlighet, och betonar behovet av att fortsätta på samma spår och söka fler miljövänliga alternativ som kommer att förbättra vanliga människors livskvalitet, samtidigt som nödvändig samordning mellan lokala, regionala, nationella, europeiska och globala insatser garanteras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att städerna, med tanke på att stadsområdena producerar 75 procent av koldioxidutsläppen, står främsta ledet i kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet lovordar därför engagemanget i de europeiska städer som har undertecknat initiativet ”Covenant of Mayors” och välkomnar städernas åtaganden att bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet uppskattar de ansträngningar som görs i många europeiska städer i fråga om transport och rörlighet, och betonar behovet av att fortsätta på samma spår och söka fler miljövänliga alternativ som kommer att förbättra vanliga människors livskvalitet, samtidigt som nödvändig samordning mellan lokala, regionala, nationella, europeiska och globala insatser garanteras.

Finansiering

| 22. | Europaparlamentet påminner om att industriländerna i Köpenhamnsöverenskommelsen har åtagit sig att tillhandahålla nya och extra resurser om åtminstone 30 miljarder US-dollar 2010–2012 och 100 miljarder US-dollar per år från och med 2020, med särskild tonvikt på de mest utsatta och minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar EU att underlätta inrättandet av en grön klimatfond som ställer 100 miljarder euro per år till förfogande från och med 2020. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att industriländerna i Köpenhamnsöverenskommelsen har åtagit sig att tillhandahålla nya och extra resurser om åtminstone 30 miljarder US-dollar 2010–2012 och 100 miljarder US-dollar per år från och med 2020, med särskild tonvikt på de mest utsatta och minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar EU att underlätta inrättandet av en grön klimatfond som ställer 100 miljarder euro per år till förfogande från och med 2020.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att EU:s gemensamma bidrag till utvecklingsländernas minskningsåtgärder och anpassningsbehov ska vara av kompletterande karaktär och uppgå till minst 30 000 miljoner euro per år från och med 2020, en siffra som kan komma att höjas i takt med att vi får ny kunskap om allvaret i klimatförändringarna och kostnadernas omfattning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att EU:s gemensamma bidrag till utvecklingsländernas minskningsåtgärder och anpassningsbehov ska vara av kompletterande karaktär och uppgå till minst 30 000 miljoner euro per år från och med 2020, en siffra som kan komma att höjas i takt med att vi får ny kunskap om allvaret i klimatförändringarna och kostnadernas omfattning.

| 24. | Europaparlamentet anser att det är av högsta vikt att snabbstartsfinansieringen genomförs i tid för att man ska kunna skapa en förtroendefull atmosfär före och under konferensen i Cancún. Parlamentet framhäver behovet av de 7,2 miljarder euro som EU och dess medlemsstater utlovat i tillägg till det offentliga utvecklingsbiståndet, med en balanserad fördelning mellan anpassning och begränsning, och yrkar på att EU, under samordning av kommissionens generaldirektorat för klimatpolitik, garanterar fullständig insyn när den lägger fram samordnade rapporter om genomförandet i Cancún, och därefter årligen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det är av högsta vikt att snabbstartsfinansieringen genomförs i tid för att man ska kunna skapa en förtroendefull atmosfär före och under konferensen i Cancún. Parlamentet framhäver behovet av de 7,2 miljarder euro som EU och dess medlemsstater utlovat i tillägg till det offentliga utvecklingsbiståndet, med en balanserad fördelning mellan anpassning och begränsning, och yrkar på att EU, under samordning av kommissionens generaldirektorat för klimatpolitik, garanterar fullständig insyn när den lägger fram samordnade rapporter om genomförandet i Cancún, och därefter årligen.

| 25. | Europaparlamentet understryker att övervakning, rapportering och verifiering av finansiering ska omfatta ett rimligt, gemensamt referensvärde i förhållande till vilket bidrag kan betraktas som nya och kompletterande. Parlamentet föreslår att referensvärdet bör utgöras av det fleråriga åtagandet om att avsätta 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) till officiellt utvecklingsbistånd eller av andra motsvarande nationella mål om dessa är högre. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att övervakning, rapportering och verifiering av finansiering ska omfatta ett rimligt, gemensamt referensvärde i förhållande till vilket bidrag kan betraktas som nya och kompletterande. Parlamentet föreslår att referensvärdet bör utgöras av det fleråriga åtagandet om att avsätta 0,7 procent av bruttonationalinkomsten (BNI) till officiellt utvecklingsbistånd eller av andra motsvarande nationella mål om dessa är högre.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att leva upp till sina åtaganden och garantera att medlen för anpassning och begränsning läggs till målet om ett utvecklingsbistånd på 0,7 procent av BNI samt att ange hur stor andel av åtagandet som ska komma från offentlig finansiering. Därutöver understryker parlamentet behovet av att uppbåda såväl inhemska som internationella resurser från alla tänkbara källor för att bidra till att detta mål uppnås. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att leva upp till sina åtaganden och garantera att medlen för anpassning och begränsning läggs till målet om ett utvecklingsbistånd på 0,7 procent av BNI samt att ange hur stor andel av åtagandet som ska komma från offentlig finansiering. Därutöver understryker parlamentet behovet av att uppbåda såväl inhemska som internationella resurser från alla tänkbara källor för att bidra till att detta mål uppnås.

| 27. | Europaparlamentet vidhåller att vedertagna principer för utvecklingspolitiken, såsom goda styrelseformer och demokratiskt deltagande i beslutsprocesser, bör respekteras och användas i samband med finansieringen av minsknings- och anpassningsåtgärderna med hjälp av nya mekanismer. Parlamentet vidhåller dessutom att mottagarländerna bör åläggas att bevisa att medlen används till de framlagda, godkända projekten. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet vidhåller att vedertagna principer för utvecklingspolitiken, såsom goda styrelseformer och demokratiskt deltagande i beslutsprocesser, bör respekteras och användas i samband med finansieringen av minsknings- och anpassningsåtgärderna med hjälp av nya mekanismer. Parlamentet vidhåller dessutom att mottagarländerna bör åläggas att bevisa att medlen används till de framlagda, godkända projekten.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att COP 16-förhandlarna, för att öka de finansiella resurserna och investeringarna, bör ta hänsyn till nationellt ägarskap, effektivt utnyttjande av resurser och största möjliga genomslagskraft och samtidigt garantera finansiering till de mest utsatta länderna och samhällena. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att COP 16-förhandlarna, för att öka de finansiella resurserna och investeringarna, bör ta hänsyn till nationellt ägarskap, effektivt utnyttjande av resurser och största möjliga genomslagskraft och samtidigt garantera finansiering till de mest utsatta länderna och samhällena.

Övervakning, rapportering och kontroll

| 29. | Europaparlamentet välkomnar bestämmelserna i Köpenhamnsöverenskommelsen om övervakning, rapportering och kontroll och om internationella samråd och analyser. Parlamentet uppmanar EU att tillsammans med alla parter arbeta fram riktlinjer för genomförandet av dessa bestämmelser, vilka ska antas i Cancún. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar bestämmelserna i Köpenhamnsöverenskommelsen om övervakning, rapportering och kontroll och om internationella samråd och analyser. Parlamentet uppmanar EU att tillsammans med alla parter arbeta fram riktlinjer för genomförandet av dessa bestämmelser, vilka ska antas i Cancún.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att de metoder som används för att mäta de påtagliga framsteg som EU hittills har gjort när det gäller att minska koldioxidutsläppen inte tar hänsyn till utlokaliseringen av industriproduktion till tredjeländer och att de faktiska minskningarna av koldioxidutsläppen från konsumtionen i EU därför kan vara betydligt lägre än vad som påstås i dagsläget. Parlamentet anser således att hänsyn måste tas till dessa skillnader både i samband med utarbetandet av EU:s framtida politik och i internationella förhandlingar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att de metoder som används för att mäta de påtagliga framsteg som EU hittills har gjort när det gäller att minska koldioxidutsläppen inte tar hänsyn till utlokaliseringen av industriproduktion till tredjeländer och att de faktiska minskningarna av koldioxidutsläppen från konsumtionen i EU därför kan vara betydligt lägre än vad som påstås i dagsläget. Parlamentet anser således att hänsyn måste tas till dessa skillnader både i samband med utarbetandet av EU:s framtida politik och i internationella förhandlingar.

Samarbete med utvecklingsländer och anpassning

| 31. | Europaparlamentet understryker industriländernas historiska ansvar för oåterkalleliga klimatförändringar och påminner om skyldigheten att bistå utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna i anpassningen till denna förändring, bland annat genom att finansiellt stödja nationella åtgärdsprogram för anpassning, vilka är viktiga verktyg för anpassning till klimatförändringar och vilka främjar egenansvar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker industriländernas historiska ansvar för oåterkalleliga klimatförändringar och påminner om skyldigheten att bistå utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna i anpassningen till denna förändring, bland annat genom att finansiellt stödja nationella åtgärdsprogram för anpassning, vilka är viktiga verktyg för anpassning till klimatförändringar och vilka främjar egenansvar.

| 32. | Europaparlamentet understryker betydelsen av en fortlöpande anpassning till de oundvikliga konsekvenserna av klimatförändringarna, i synnerhet i de regioner i världen som drabbas hårdast av förändringarna av klimatet, och särskilt för att skydda de mest utsatta grupperna i samhället. Parlamentet efterlyser därför ett avtal i Cancún med betydande politiska och ekonomiska åtaganden som hjälper utvecklingsländerna att bygga upp sin kapacitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker betydelsen av en fortlöpande anpassning till de oundvikliga konsekvenserna av klimatförändringarna, i synnerhet i de regioner i världen som drabbas hårdast av förändringarna av klimatet, och särskilt för att skydda de mest utsatta grupperna i samhället. Parlamentet efterlyser därför ett avtal i Cancún med betydande politiska och ekonomiska åtaganden som hjälper utvecklingsländerna att bygga upp sin kapacitet.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som togs i Köpenhamn om att upprätta en teknikrelaterad mekanism, och uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka sina nuvarande klimatpartnerskap med utvecklingsländerna och att ingå nya partnerskap då sådana inte finns, i syfte att ge ökat ekonomiskt stöd till teknikutveckling och tekniköverföring, ingå avtal om immateriella rättigheter och främja institutionell kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som togs i Köpenhamn om att upprätta en teknikrelaterad mekanism, och uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka sina nuvarande klimatpartnerskap med utvecklingsländerna och att ingå nya partnerskap då sådana inte finns, i syfte att ge ökat ekonomiskt stöd till teknikutveckling och tekniköverföring, ingå avtal om immateriella rättigheter och främja institutionell kapacitetsuppbyggnad.

| 34. | Europaparlamentet understryker att utvecklingsperspektivet är av central betydelse för många utvecklingsländer och tillväxtländer. Parlamentet konstaterar att detta mål bör spela en mer framträdande roll i förhandlingarna samt upprepar EU:s åtagande att stödja de minst utvecklade ländernas insatser för att säkra en högre levnadsstandard. Parlamentet framhåller att det går att garantera en högre levnadsstandard genom att satsa på mer hållbara lösningar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att utvecklingsperspektivet är av central betydelse för många utvecklingsländer och tillväxtländer. Parlamentet konstaterar att detta mål bör spela en mer framträdande roll i förhandlingarna samt upprepar EU:s åtagande att stödja de minst utvecklade ländernas insatser för att säkra en högre levnadsstandard. Parlamentet framhåller att det går att garantera en högre levnadsstandard genom att satsa på mer hållbara lösningar.

| 35. | Europaparlamentet betonar att länderna utanför bilaga I inte kan behandlas som ett block, eftersom deras förmåga att investera i åtgärder för begränsning av och anpassning till effekterna av klimatförändringarna och deras förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna varierar. Parlamentet understryker dessutom att några av dessa länder redan i dag svarar för betydande utsläpp av koldioxid och att deras koldioxidutsläpp ökar i snabb takt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att länderna utanför bilaga I inte kan behandlas som ett block, eftersom deras förmåga att investera i åtgärder för begränsning av och anpassning till effekterna av klimatförändringarna och deras förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna varierar. Parlamentet understryker dessutom att några av dessa länder redan i dag svarar för betydande utsläpp av koldioxid och att deras koldioxidutsläpp ökar i snabb takt.

| 36. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att garantera en konsekvent politik och av att integrera miljöaspekten i utvecklingsprojekt för att få till stånd en effektiv europeisk strategi för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet insisterar särskilt på behovet av att gynna utvecklingsvägar som främjar mer diversifierade och decentraliserade ekonomier, men beklagar samtidigt djupt att EU inte har gjort större framsteg när det gäller att integrera miljöaspekten i sitt utvecklingssamarbete och i andra europeiska sektorsspecifika politikområden. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att garantera en konsekvent politik och av att integrera miljöaspekten i utvecklingsprojekt för att få till stånd en effektiv europeisk strategi för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet insisterar särskilt på behovet av att gynna utvecklingsvägar som främjar mer diversifierade och decentraliserade ekonomier, men beklagar samtidigt djupt att EU inte har gjort större framsteg när det gäller att integrera miljöaspekten i sitt utvecklingssamarbete och i andra europeiska sektorsspecifika politikområden.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att både den förändrade markanvändningen och jordbruket ansvarar för en avsevärd del av växthusgasutsläppen i utvecklingsländerna, och uppmanar EU att främja hållbart jordbruk, särskilt i de minst utvecklade länderna, eftersom denna typ av bruk bidrar till att begränsa klimatförändringarna och minska fattigdomen genom att det diversifierar inkomsterna i de lokala samhällena. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att både den förändrade markanvändningen och jordbruket ansvarar för en avsevärd del av växthusgasutsläppen i utvecklingsländerna, och uppmanar EU att främja hållbart jordbruk, särskilt i de minst utvecklade länderna, eftersom denna typ av bruk bidrar till att begränsa klimatförändringarna och minska fattigdomen genom att det diversifierar inkomsterna i de lokala samhällena.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EU att verka för att det internationella forumet för ursprungsbefolkningar blir part i COP 16-förhandlingarna, eftersom dessa befolkningar i särskilt stor utsträckning berörs av klimatförändringarna och mekanismerna för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar EU att verka för att det internationella forumet för ursprungsbefolkningar blir part i COP 16-förhandlingarna, eftersom dessa befolkningar i särskilt stor utsträckning berörs av klimatförändringarna och mekanismerna för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna.

| 39. | Europaparlamentet understryker att ett kollektivt krafttag mot klimatförändringarna måste inbegripa tydliga styrelseformer och styrelseprocedurer som ger utvecklingsländerna större inflytande. Därför uppmanas EU att understödja en institutionell struktur som är öppen, transparent och rättvis och där industriländer och utvecklingsländer är lika representerade i relevanta ledande organ. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker att ett kollektivt krafttag mot klimatförändringarna måste inbegripa tydliga styrelseformer och styrelseprocedurer som ger utvecklingsländerna större inflytande. Därför uppmanas EU att understödja en institutionell struktur som är öppen, transparent och rättvis och där industriländer och utvecklingsländer är lika representerade i relevanta ledande organ.

Minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna (Redd) och ökenspridning

| 40. | Europaparlamentet understryker att naturliga sänkor för växthusgaser, såsom skogar, är ett effektivt sätt att minska klimatförändringarna tack vare deras förmåga att absorbera koldioxid, och uppmanar med kraft de olika parterna att erkänna behovet av att bevara skogarna och av att utveckla en skogspolitik som kan integreras i ett internationellt klimatavtal. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att naturliga sänkor för växthusgaser, såsom skogar, är ett effektivt sätt att minska klimatförändringarna tack vare deras förmåga att absorbera koldioxid, och uppmanar med kraft de olika parterna att erkänna behovet av att bevara skogarna och av att utveckla en skogspolitik som kan integreras i ett internationellt klimatavtal.

| 41. | Europaparlamentet anser att betydande finansiellt stöd, liksom tekniskt och administrativt bistånd, måste tillhandahållas för att stoppa den tropiska bruttoavskogningen senast 2020, och upprepar på nytt att offentlig finansiering är det mest realistiska verktyget inom denna tidsram. EU uppmanas att i Cancún arbeta för konkreta beslut om minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna (Redd), inklusive specifika mål. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att betydande finansiellt stöd, liksom tekniskt och administrativt bistånd, måste tillhandahållas för att stoppa den tropiska bruttoavskogningen senast 2020, och upprepar på nytt att offentlig finansiering är det mest realistiska verktyget inom denna tidsram. EU uppmanas att i Cancún arbeta för konkreta beslut om minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna (Redd), inklusive specifika mål.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt stödja mekanismen Redd+ för att bättre kunna identifiera orsakerna till avskogningen och säkerställa att ursprungsbefolkningar och lokala samhällen på ett effektivt sätt engageras i övervakningen och rapporteringen. Parlamentet uppmanar vidare EU att se till att Redd omfattar skyddsmekanismer eller en uppförandekod som garanterar att rättigheterna för de människor som bor i skogarna inte kränks och att förlusten av skog effektivt stoppas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt stödja mekanismen Redd+ för att bättre kunna identifiera orsakerna till avskogningen och säkerställa att ursprungsbefolkningar och lokala samhällen på ett effektivt sätt engageras i övervakningen och rapporteringen. Parlamentet uppmanar vidare EU att se till att Redd omfattar skyddsmekanismer eller en uppförandekod som garanterar att rättigheterna för de människor som bor i skogarna inte kränks och att förlusten av skog effektivt stoppas.

| 43. | Europaparlamentet stöder upprättandet av en mekanism för att minska utsläpp från avskogning och skogsförstörelse och för att främja det naturliga upptaget av koldioxidutsläpp, vilket inverkar positivt på bevarandet av den biologiska mångfalden, och parlamentet stöder också den roll som bevarande av skog, hållbart skogsbruk och utökad lagring av kol i skogen i utvecklingsländerna (Redd+) spelar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet stöder upprättandet av en mekanism för att minska utsläpp från avskogning och skogsförstörelse och för att främja det naturliga upptaget av koldioxidutsläpp, vilket inverkar positivt på bevarandet av den biologiska mångfalden, och parlamentet stöder också den roll som bevarande av skog, hållbart skogsbruk och utökad lagring av kol i skogen i utvecklingsländerna (Redd+) spelar.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att Redd-finansieringen baserar sig på en definition av begreppet skog som inbegriper planteringar bestående av en enda art som inte är inhemsk. Parlamentet anser att denna definition kan utgöra ett förvridet incitament till att omdirigera medel från det mycket behövliga skyddet av gamla skogar och ursprungsskogar till nya kommersiella planteringar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beklagar att Redd-finansieringen baserar sig på en definition av begreppet skog som inbegriper planteringar bestående av en enda art som inte är inhemsk. Parlamentet anser att denna definition kan utgöra ett förvridet incitament till att omdirigera medel från det mycket behövliga skyddet av gamla skogar och ursprungsskogar till nya kommersiella planteringar.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inom Hjälporganet för vetenskaplig och teknologisk rådgivning och inom andra internationella forum arbeta för att upprätta en ny FN-definition av skogar som bygger på biomer för att avspegla de stora skillnaderna i biologisk mångfald och olika biomers kolvärde, samtidigt som en tydlig skillnad görs mellan inhemska skogar och sådana som domineras av trädmonokulturer och främmande arter. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inom Hjälporganet för vetenskaplig och teknologisk rådgivning och inom andra internationella forum arbeta för att upprätta en ny FN-definition av skogar som bygger på biomer för att avspegla de stora skillnaderna i biologisk mångfald och olika biomers kolvärde, samtidigt som en tydlig skillnad görs mellan inhemska skogar och sådana som domineras av trädmonokulturer och främmande arter.

| 46. | Europaparlamentet anser att synergieffekterna mellan Riokonventionen om biologisk mångfald (CBD), FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och konventionen för bekämpning av ökenspridning bör stärkas, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja idén om att hålla ett högnivåmöte om de tre konventionerna inom ramen för toppmötet Rio+ 20 under 2012. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att synergieffekterna mellan Riokonventionen om biologisk mångfald (CBD), FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och konventionen för bekämpning av ökenspridning bör stärkas, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt stödja idén om att hålla ett högnivåmöte om de tre konventionerna inom ramen för toppmötet Rio+ 20 under 2012.

| 47. | Europaparlamentet understryker att tillgång till dricksvatten, enligt FN:s generalförsamlings resolution av den 28 juli 2010, är en mänsklig rättighet, och efterlyser särskilda åtgärder för vattenskydd, eftersom vatten är särskilt sårbart för effekterna av klimatförändringarna och eftersom dessa förändringar skulle kunna leda till minskade vattenmängder och sämre vattenkvalitet, i synnerhet vad beträffar dricksvatten. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att tillgång till dricksvatten, enligt FN:s generalförsamlings resolution av den 28 juli 2010, är en mänsklig rättighet, och efterlyser särskilda åtgärder för vattenskydd, eftersom vatten är särskilt sårbart för effekterna av klimatförändringarna och eftersom dessa förändringar skulle kunna leda till minskade vattenmängder och sämre vattenkvalitet, i synnerhet vad beträffar dricksvatten.

En mer hållbar ekonomi och industri

| 48. | Europaparlamentet betonar att många länder har gjort snabba framsteg mot en ny hållbar ekonomi av många skäl, bland annat klimatskydd, resursknapphet, resurseffektivitet, energitrygghet, innovation och konkurrenskraft, och noterar uppsjön av ekonomiska stimulansplaner för en övergång till andra energislag i länder som Förenta staterna och Kina. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att många länder har gjort snabba framsteg mot en ny hållbar ekonomi av många skäl, bland annat klimatskydd, resursknapphet, resurseffektivitet, energitrygghet, innovation och konkurrenskraft, och noterar uppsjön av ekonomiska stimulansplaner för en övergång till andra energislag i länder som Förenta staterna och Kina.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser ett avtal som garanterar likvärdiga villkor på det internationella planet för koldioxidintensiva industrier. Parlamentet betonar dessutom hur viktigt det är med ett bindande internationellt avtal för EU-industriernas konkurrenskraft, och understryker av denna anledning betydelsen av handlingsplanen från Bali. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet efterlyser ett avtal som garanterar likvärdiga villkor på det internationella planet för koldioxidintensiva industrier. Parlamentet betonar dessutom hur viktigt det är med ett bindande internationellt avtal för EU-industriernas konkurrenskraft, och understryker av denna anledning betydelsen av handlingsplanen från Bali.

En hållbar ekonomi och tekniksamarbete

| 50. | Europaparlamentet anser att EU, trots framgångarna i de internationella förhandlingarna, omgående bör anta de strategier och instrument som behövs för att främja utvecklingen av en mer hållbar och energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp och därigenom minska klimatförändringarna, förbättra luft- och miljökvaliteten, höja hälsonormerna, främja energitryggheten, skapa nya arbetstillfällen och se till att EU blir den mest konkurrenskraftiga och hållbara ekonomin i en värld där investeringar i ren teknik ökar. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att EU, trots framgångarna i de internationella förhandlingarna, omgående bör anta de strategier och instrument som behövs för att främja utvecklingen av en mer hållbar och energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp och därigenom minska klimatförändringarna, förbättra luft- och miljökvaliteten, höja hälsonormerna, främja energitryggheten, skapa nya arbetstillfällen och se till att EU blir den mest konkurrenskraftiga och hållbara ekonomin i en värld där investeringar i ren teknik ökar.

| 51. | Europaparlamentet påpekar att klimatförändringarna är en global utmaning som inte går att lösa med någon politisk eller teknisk standardformel. En kombination av befintliga metoder och omfattande effektivitetsförbättringar på samtliga områden i näringslivet och i samhället i både industriländerna och utvecklingsländerna, kan emellertid bidra till att lösa resurs- och fördelningsproblemet och jämna vägen för en tredje industriell revolution. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påpekar att klimatförändringarna är en global utmaning som inte går att lösa med någon politisk eller teknisk standardformel. En kombination av befintliga metoder och omfattande effektivitetsförbättringar på samtliga områden i näringslivet och i samhället i både industriländerna och utvecklingsländerna, kan emellertid bidra till att lösa resurs- och fördelningsproblemet och jämna vägen för en tredje industriell revolution.

| 52. | Europaparlamentet understryker att ett avtal skulle kunna ge tillräckliga incitament för en ”hållbar New Deal” som verkar för hållbar tillväxt, främjar ekologiskt hållbar teknik, ökar energieffektiviteten i byggnader och inom transportsektorn, medför minskat energiberoende och tryggar sysselsättning samt social och ekonomisk sammanhållning i både industriländerna och utvecklingsländerna. Parlamentet påminner i detta sammanhang om de åtaganden som EU redan har gjort. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker att ett avtal skulle kunna ge tillräckliga incitament för en ”hållbar New Deal” som verkar för hållbar tillväxt, främjar ekologiskt hållbar teknik, ökar energieffektiviteten i byggnader och inom transportsektorn, medför minskat energiberoende och tryggar sysselsättning samt social och ekonomisk sammanhållning i både industriländerna och utvecklingsländerna. Parlamentet påminner i detta sammanhang om de åtaganden som EU redan har gjort.

| 53. | Europaparlamentet påminner om G20-ländernas klimatöverenskommelse, det vill säga en utfasning av subventioner för fossila bränslen, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för en europeisk strategi med tidsramar och, i tillämpliga fall, mekanismer för social utjämning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påminner om G20-ländernas klimatöverenskommelse, det vill säga en utfasning av subventioner för fossila bränslen, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för en europeisk strategi med tidsramar och, i tillämpliga fall, mekanismer för social utjämning.

Forskning och teknik

| 54. | Europaparlamentet är övertygat om att det krävs en övergripande förändring av tekniksektorn och det tekniska samarbetet för att alla länder ska kunna få tillgång till hållbar teknik till rimligt pris, och anser att eventuella framtida avtal bör inbegripa fungerande mekanismer för tillgång till ren teknik. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är övertygat om att det krävs en övergripande förändring av tekniksektorn och det tekniska samarbetet för att alla länder ska kunna få tillgång till hållbar teknik till rimligt pris, och anser att eventuella framtida avtal bör inbegripa fungerande mekanismer för tillgång till ren teknik.

| 55. | Europaparlamentet anser att det behövs en ny strategi för tekniskt samarbete för att öka innovationstakten och tillämpningen av dessa innovationer och ge varje land tillgång till billig, miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att det behövs en ny strategi för tekniskt samarbete för att öka innovationstakten och tillämpningen av dessa innovationer och ge varje land tillgång till billig, miljövänlig teknik.

| 56. | Eftersom det behövs en minskning av både våra utsläpp och vårt samlade ekologiska fotavtryck för att klimatförändringarna ska kunna bekämpas, anser Europaparlamentet att innovation är den viktigaste faktorn i denna nödvändiga förändringsprocess, och de innovativa åtgärderna måste därför vara hållbara, miljövänliga, sociala, rättvisa och ekonomiskt rimliga. |
| --- | --- |

56.

Eftersom det behövs en minskning av både våra utsläpp och vårt samlade ekologiska fotavtryck för att klimatförändringarna ska kunna bekämpas, anser Europaparlamentet att innovation är den viktigaste faktorn i denna nödvändiga förändringsprocess, och de innovativa åtgärderna måste därför vara hållbara, miljövänliga, sociala, rättvisa och ekonomiskt rimliga.

| 57. | Europaparlamentet framhåller att det vore lämpligt att inrätta ett nätverk av klimatinnovationscentrum inom ramen för denna mekanism, eftersom detta skulle underlätta teknisk utveckling, samarbete, spridning och innovation. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhåller att det vore lämpligt att inrätta ett nätverk av klimatinnovationscentrum inom ramen för denna mekanism, eftersom detta skulle underlätta teknisk utveckling, samarbete, spridning och innovation.

| 58. | Europaparlamentet betonar att utveckling och spridning av banbrytande teknik är en förutsättning för att klimatförändringarna ska kunna bekämpas och för att vi ska kunna övertyga våra partner världen över att det går att åstadkomma utsläppningsminskningar utan att förlora konkurrenskraft och arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera olika sätt att uppmuntra klimatvänlig innovation, t.ex. genom att belöna företag som har en ledande ställning på detta område. Parlamentet efterlyser ett internationellt åtagande om ökade investeringar i forskning om och utveckling av banbrytande teknik i relevanta sektorer. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att utveckling och spridning av banbrytande teknik är en förutsättning för att klimatförändringarna ska kunna bekämpas och för att vi ska kunna övertyga våra partner världen över att det går att åstadkomma utsläppningsminskningar utan att förlora konkurrenskraft och arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera olika sätt att uppmuntra klimatvänlig innovation, t.ex. genom att belöna företag som har en ledande ställning på detta område. Parlamentet efterlyser ett internationellt åtagande om ökade investeringar i forskning om och utveckling av banbrytande teknik i relevanta sektorer.

| 59. | Europaparlamentet noterar att aktuella vetenskapliga uttalanden stöder den grundläggande uppfattningen att de av människan orsakade klimatförändringarna måste bekämpas genom minskade utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. Parlamentet konstaterar att det behövs ytterligare forskningsinsatser för att fastställa i vilken omfattning och takt temperaturen ökar och för att identifiera vilka konsekvenser klimatförändringarna har på regional och lokal nivå, samt för att kartlägga konsekvenserna av markanvändning, kimrök och fina partiklar. Dessutom behövs ytterligare forskning om nödvändiga anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet noterar att aktuella vetenskapliga uttalanden stöder den grundläggande uppfattningen att de av människan orsakade klimatförändringarna måste bekämpas genom minskade utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. Parlamentet konstaterar att det behövs ytterligare forskningsinsatser för att fastställa i vilken omfattning och takt temperaturen ökar och för att identifiera vilka konsekvenser klimatförändringarna har på regional och lokal nivå, samt för att kartlägga konsekvenserna av markanvändning, kimrök och fina partiklar. Dessutom behövs ytterligare forskning om nödvändiga anpassningsåtgärder.

| 60. | Europaparlamentet anser att klimatförändringarna utgör ett ytterst komplext problem som omfattar många vetenskapsgrenar och att de politiska beslut som fattas på detta område måste stödjas av vetenskapliga argument. Kommissionen uppmanas därför att regelbundet informera parlamentet om alla nya, betydelsefulla vetenskapliga innovationer eller utvecklingar. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att klimatförändringarna utgör ett ytterst komplext problem som omfattar många vetenskapsgrenar och att de politiska beslut som fattas på detta område måste stödjas av vetenskapliga argument. Kommissionen uppmanas därför att regelbundet informera parlamentet om alla nya, betydelsefulla vetenskapliga innovationer eller utvecklingar.

| 61. | Europaparlamentet understryker att tonvikten i EU:s budget bör ligga på forskning, innovation och teknikutveckling för att bättre återspegla EU:s ambition att bekämpa klimatförändringarna och övergå till en mer hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet understryker att tonvikten i EU:s budget bör ligga på forskning, innovation och teknikutveckling för att bättre återspegla EU:s ambition att bekämpa klimatförändringarna och övergå till en mer hållbar ekonomi.

Energi samt energi- och resurseffektivitet

| 62. | Europaparlamentet betonar att uppskattningsvis två miljarder människor världen över fortfarande saknar tillgång till hållbar energi till rimligt pris, och framhåller behovet av att, i överensstämmelse med målen i klimatpolitiken, komma till rätta med energifattigdomen. Parlamentet konstaterar att det redan finns energiteknik tillgänglig för att bemöta både behovet av globalt miljöskydd och av lokal utveckling. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att uppskattningsvis två miljarder människor världen över fortfarande saknar tillgång till hållbar energi till rimligt pris, och framhåller behovet av att, i överensstämmelse med målen i klimatpolitiken, komma till rätta med energifattigdomen. Parlamentet konstaterar att det redan finns energiteknik tillgänglig för att bemöta både behovet av globalt miljöskydd och av lokal utveckling.

| 63. | Europaparlamentet beklagar att möjligheterna till energibesparingar inte tillvaratas på lämpligt sätt på internationell nivå och i synnerhet inom EU. Parlamentet noterar att man genom energibesparingar och ökad energieffektivitet kan spara resurser, minska utsläppen, öka energitryggheten, skapa nya arbetstillfällen och göra ekonomierna mera konkurrenskraftiga, och parlamentet uppmanar därför EU att lägga större vikt vid energibesparingar i internationella förhandlingar. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet beklagar att möjligheterna till energibesparingar inte tillvaratas på lämpligt sätt på internationell nivå och i synnerhet inom EU. Parlamentet noterar att man genom energibesparingar och ökad energieffektivitet kan spara resurser, minska utsläppen, öka energitryggheten, skapa nya arbetstillfällen och göra ekonomierna mera konkurrenskraftiga, och parlamentet uppmanar därför EU att lägga större vikt vid energibesparingar i internationella förhandlingar.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar EU att lägga större vikt vid energibesparingar i internationella förhandlingar. I detta sammanhang noterar och beklagar parlamentet att EU, på grund av det icke-bindande tillvägagångssättet, släpar efter när det gäller det av stats- och regeringscheferna uppställda målet att uppnå en energibesparing på 20 procent senast 2020. Parlamentet uppmanar därför EU att föregå med gott exempel och kommissionen att lägga fram förslag till nya åtgärder som garanterar att detta mål uppnås och att EU inte släpar efter i fråga om globala effektivitetsinnovationer. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar EU att lägga större vikt vid energibesparingar i internationella förhandlingar. I detta sammanhang noterar och beklagar parlamentet att EU, på grund av det icke-bindande tillvägagångssättet, släpar efter när det gäller det av stats- och regeringscheferna uppställda målet att uppnå en energibesparing på 20 procent senast 2020. Parlamentet uppmanar därför EU att föregå med gott exempel och kommissionen att lägga fram förslag till nya åtgärder som garanterar att detta mål uppnås och att EU inte släpar efter i fråga om globala effektivitetsinnovationer.

| 65. | Europaparlamentet understryker vikten av att koppla kampen mot klimatförändringarna till åtagandena att minska vårt samlade ekologiska fotavtryck och av att sträva efter att bevara naturresurserna, eftersom ekologiskt innovativ teknik och andra koldioxidsnåla energialternativ är beroende av begränsade resurser. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker vikten av att koppla kampen mot klimatförändringarna till åtagandena att minska vårt samlade ekologiska fotavtryck och av att sträva efter att bevara naturresurserna, eftersom ekologiskt innovativ teknik och andra koldioxidsnåla energialternativ är beroende av begränsade resurser.

Internationell handel

| 66. | Europaparlamentet betonar med hänvisning till ingressen i WTO-avtalet och artikel XX b, d och g i Allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) att den internationella handeln inte får leda till överexploatering av naturresurser, och insisterar på vikten av att man inom ramen för WTO-förhandlingarna och bilaterala handelsavtal ser till att liberaliseringen av handeln, i synnerhet med naturliga råmaterial, inte äventyrar en hållbar resursförvaltning. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar med hänvisning till ingressen i WTO-avtalet och artikel XX b, d och g i Allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) att den internationella handeln inte får leda till överexploatering av naturresurser, och insisterar på vikten av att man inom ramen för WTO-förhandlingarna och bilaterala handelsavtal ser till att liberaliseringen av handeln, i synnerhet med naturliga råmaterial, inte äventyrar en hållbar resursförvaltning.

| 67. | Europaparlamentet framhåller den möjlighet som EU har att föregå med gott exempel genom att minska antalet hinder, såsom tullar och avgifter, för handeln med grön teknik samt klimat- och miljövänliga produkter, och främja så kallade miljöprodukter och miljötjänster (EGS). Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang handlingsplanen från Bali och den gröna klimatfond som inrättades i Köpenhamn. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet framhåller den möjlighet som EU har att föregå med gott exempel genom att minska antalet hinder, såsom tullar och avgifter, för handeln med grön teknik samt klimat- och miljövänliga produkter, och främja så kallade miljöprodukter och miljötjänster (EGS). Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang handlingsplanen från Bali och den gröna klimatfond som inrättades i Köpenhamn.

En global koldioxidmarknad

| 68. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess partner att inom den närmaste framtiden hitta det mest effektiva sättet att stödja framtida kopplingar mellan EU:s system för handel med utsläppsrätter och andra handelssystem för att skapa en global koldioxidmarknad. Detta skulle ge fler alternativ till utsläppsminskning, ökad marknadsstorlek och marknadslikviditet, öppenhet och i slutändan en effektivare resursfördelning. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess partner att inom den närmaste framtiden hitta det mest effektiva sättet att stödja framtida kopplingar mellan EU:s system för handel med utsläppsrätter och andra handelssystem för att skapa en global koldioxidmarknad. Detta skulle ge fler alternativ till utsläppsminskning, ökad marknadsstorlek och marknadslikviditet, öppenhet och i slutändan en effektivare resursfördelning.

| 69. | Europaparlamentet understryker dock att alla sådana insatser måste ta hänsyn till erfarenheterna från den senaste ekonomiska krisen och till bristerna i EU:s utsläppshandelssystem för att skapa öppenhet, motverka spekulation och säkerställa att utsläppen verkligen minskas. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet understryker dock att alla sådana insatser måste ta hänsyn till erfarenheterna från den senaste ekonomiska krisen och till bristerna i EU:s utsläppshandelssystem för att skapa öppenhet, motverka spekulation och säkerställa att utsläppen verkligen minskas.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess partner att inom den närmaste framtiden lägga fram förslag på restriktioner på det felaktiga utnyttjandet av internationella utsläppsrättigheter från industriella gasprojekt, däribland förstörelse av HFC-23 i systemen för handel med utsläppsrätter för perioden efter 2012, och i synnerhet i projekten inom ramen för mekanismen för ren utveckling samt i framtida sektorsvisa marknadsmekanismer. Parlamentet uppmanar därför EU och dess partners att uppmuntra de längst komna utvecklingsländerna att ansluta sig till de globala minskningsansträngningarna genom att vidta egna åtgärder, till att börja med de billigaste utsläppsminskningsåtgärderna. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess partner att inom den närmaste framtiden lägga fram förslag på restriktioner på det felaktiga utnyttjandet av internationella utsläppsrättigheter från industriella gasprojekt, däribland förstörelse av HFC-23 i systemen för handel med utsläppsrätter för perioden efter 2012, och i synnerhet i projekten inom ramen för mekanismen för ren utveckling samt i framtida sektorsvisa marknadsmekanismer. Parlamentet uppmanar därför EU och dess partners att uppmuntra de längst komna utvecklingsländerna att ansluta sig till de globala minskningsansträngningarna genom att vidta egna åtgärder, till att börja med de billigaste utsläppsminskningsåtgärderna.

| 71. | Europaparlamentet betonar att risken för koldioxidläckage i ett globalt sammanhang med konkurrensutsatta marknader utgör ett allvarligt problem inom vissa sektorer som är viktiga delar i den globala industriella produktionskedjan, inklusive produkter för att bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet ber kommissionen att ytterligare analysera denna risk och föreslå lämpliga och effektiva åtgärder i syfte att bevara EU-ekonomins konkurrenskraft internationellt och samtidigt se till att EU:s koldioxidavtryck inte ökar. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar att risken för koldioxidläckage i ett globalt sammanhang med konkurrensutsatta marknader utgör ett allvarligt problem inom vissa sektorer som är viktiga delar i den globala industriella produktionskedjan, inklusive produkter för att bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet ber kommissionen att ytterligare analysera denna risk och föreslå lämpliga och effektiva åtgärder i syfte att bevara EU-ekonomins konkurrenskraft internationellt och samtidigt se till att EU:s koldioxidavtryck inte ökar.

| 72. | Europaparlamentet efterlyser en förbättring av de projektbaserade mekanismerna, såsom mekanismen för ren utveckling och gemensamt genomförande, genom införande av strikta kvalitetsstandarder som garanterar respekten för de mänskliga rättigheterna och ytterligare pålitliga, kontrollerbara och verkliga utsläppsminskningar som även underbygger en hållbar utveckling i utvecklingsländerna. Parlamentet stöder kommissionens ståndpunkt att det för tiden efter 2012 bör träffas en överenskommelse om sektorsbaserade mekanismer för ekonomiskt mer avancerade utvecklingsländer, medan mekanismen för ren utveckling fortfarande bör finnas tillgänglig för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet efterlyser en förbättring av de projektbaserade mekanismerna, såsom mekanismen för ren utveckling och gemensamt genomförande, genom införande av strikta kvalitetsstandarder som garanterar respekten för de mänskliga rättigheterna och ytterligare pålitliga, kontrollerbara och verkliga utsläppsminskningar som även underbygger en hållbar utveckling i utvecklingsländerna. Parlamentet stöder kommissionens ståndpunkt att det för tiden efter 2012 bör träffas en överenskommelse om sektorsbaserade mekanismer för ekonomiskt mer avancerade utvecklingsländer, medan mekanismen för ren utveckling fortfarande bör finnas tillgänglig för de minst utvecklade länderna.

| 73. | Europaparlamentet insisterar på att EU och dess medlemsstater i första hand måste uppfylla sina minskningsåtaganden inom EU och påminner alla parter om att användningen av flexibla mekanismer bör minimeras. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet insisterar på att EU och dess medlemsstater i första hand måste uppfylla sina minskningsåtaganden inom EU och påminner alla parter om att användningen av flexibla mekanismer bör minimeras.

Internationell luft- och sjöfart

| 74. | Europaparlamentet påminner om att transportsektorn är den mest växthusgasintensiva sektorn i världen och att den i industriländerna står för 30 procent av utsläppen och på det internationella planet för 23 procent av de globala växthusgasutsläppen. Parlamentet beklagar bristen på framgång i frågan om den internationella luft- och sjöfarten och understryker behovet att införliva den internationella luft- och sjöfarten i ett avtal inom ramarna för UNFCCC. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet påminner om att transportsektorn är den mest växthusgasintensiva sektorn i världen och att den i industriländerna står för 30 procent av utsläppen och på det internationella planet för 23 procent av de globala växthusgasutsläppen. Parlamentet beklagar bristen på framgång i frågan om den internationella luft- och sjöfarten och understryker behovet att införliva den internationella luft- och sjöfarten i ett avtal inom ramarna för UNFCCC.

| 75. | För att undvika en ökning av växthusgasutsläppen från transportsektorn till 2050 uppmanar Europaparlamentet EU att se till att luft- och sjöfartens totala miljöpåverkan beaktas i det internationella avtalet och att minskningsmålen för luft- och sjöfartssektorerna är desamma som för andra industrisektorer. |
| --- | --- |

75.

För att undvika en ökning av växthusgasutsläppen från transportsektorn till 2050 uppmanar Europaparlamentet EU att se till att luft- och sjöfartens totala miljöpåverkan beaktas i det internationella avtalet och att minskningsmålen för luft- och sjöfartssektorerna är desamma som för andra industrisektorer.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar de åtaganden som flygbolag världen över har gjort om att förbättra bränsleeffektiviteten med 1,5 procent per år fram till 2020, om att få till stånd en koldioxidneutral tillväxt från och med 2020 och framåt och om att minska koldioxidutsläppen med 50 procent i förhållande till 2005 års nivåer till 2050. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar de åtaganden som flygbolag världen över har gjort om att förbättra bränsleeffektiviteten med 1,5 procent per år fram till 2020, om att få till stånd en koldioxidneutral tillväxt från och med 2020 och framåt och om att minska koldioxidutsläppen med 50 procent i förhållande till 2005 års nivåer till 2050.

| 77. | Europaparlamentet konstaterar att hälften av utsläppen från vägtransportsektorn orsakas av privatbilism och att en betydande del av utsläppen från industrin kommer från bränsleraffinering. Med tanke på att utsläppen från vägtransportsektorn stadigt ökar bör åtgärder även fortsättningsvis vidtas för att tvinga tillverkare att förbättra fordonens energi- och miljöprestanda. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet konstaterar att hälften av utsläppen från vägtransportsektorn orsakas av privatbilism och att en betydande del av utsläppen från industrin kommer från bränsleraffinering. Med tanke på att utsläppen från vägtransportsektorn stadigt ökar bör åtgärder även fortsättningsvis vidtas för att tvinga tillverkare att förbättra fordonens energi- och miljöprestanda.

Europaparlamentets delegation

| 78. | Europaparlamentet anser att EU:s delegation har en viktig roll att spela i klimatförändringsförhandlingarna och finner det därför oacceptabelt att parlamentets ledamöter i delegationen inte fick närvara vid EU:s samordningsmöten vid den tidigare partskonferensen. I enlighet med vad som fastställts i ramavtalet mellan kommissionen och parlamentet i maj 2005, vilket omförhandlades 2009, ska kommissionen, när den företräder unionen, på parlamentets begäran underlätta parlamentsledamöternas deltagande som observatörer i de av EU:s delegationer som förhandlar fram multilaterala avtal. Parlamentet påminner om att det, i enlighet med Lissabonfördraget (artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), måste ge sitt godkännande till avtal mellan EU och tredjeländer eller internationella organisationer. Parlamentet förväntar sig att åtminstone ordförandena för parlamentets delegation får närvara vid EU-samordningsmöten i Cancún. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att EU:s delegation har en viktig roll att spela i klimatförändringsförhandlingarna och finner det därför oacceptabelt att parlamentets ledamöter i delegationen inte fick närvara vid EU:s samordningsmöten vid den tidigare partskonferensen. I enlighet med vad som fastställts i ramavtalet mellan kommissionen och parlamentet i maj 2005, vilket omförhandlades 2009, ska kommissionen, när den företräder unionen, på parlamentets begäran underlätta parlamentsledamöternas deltagande som observatörer i de av EU:s delegationer som förhandlar fram multilaterala avtal. Parlamentet påminner om att det, i enlighet med Lissabonfördraget (artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), måste ge sitt godkännande till avtal mellan EU och tredjeländer eller internationella organisationer. Parlamentet förväntar sig att åtminstone ordförandena för parlamentets delegation får närvara vid EU-samordningsmöten i Cancún.

*

* *

| 79. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt sekretariatet för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, med begäran om att den vidarebefordras till alla konventionsparter som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt sekretariatet för FN:s ramkonvention om klimatförändringar, med begäran om att den vidarebefordras till alla konventionsparter som inte är medlemmar i EU.

---

(1)  EUT L 8, 13.1.2009, s. 3.

(2)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2010)0174.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2009)0042.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2010)0019.

(6)  Utarbetad av den nederländska miljöutvärderingsbyrån.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/87 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/87

---

Torsdagen den 25 november 2010Situationen i Västsahara

P7_TA(2010)0443

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om situationen i Västsahara

2012/C 99 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner om Västsahara, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner om Västsahara,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1920 (2010) som innebär en förlängning av mandatet för FN:s uppdrag för arrangerandet av en folkomröstning i Västsahara (Minurso), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1920 (2010) som innebär en förlängning av mandatet för FN:s uppdrag för arrangerandet av en folkomröstning i Västsahara (Minurso),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares senaste rapporter till säkerhetsrådet om situationen i Västsahara den 14 april 2008, den 13 april 2009 och den 6 april 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares senaste rapporter till säkerhetsrådet om situationen i Västsahara den 14 april 2008, den 13 april 2009 och den 6 april 2010,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Marocko ratificerade den 3 maj 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Marocko ratificerade den 3 maj 1979,

| — | med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, särskilt artikel 2 i avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan, särskilt artikel 2 i avtalet,

| — | med beaktande av EU:s uttalande av den 7 december 2009 om det åttonde mötet i associeringsrådet EU–Marocko och det gemensamma uttalandet från det första toppmötet mellan EU och Marocko den 7 mars 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande av den 7 december 2009 om det åttonde mötet i associeringsrådet EU–Marocko och det gemensamma uttalandet från det första toppmötet mellan EU och Marocko den 7 mars 2010,

| — | med beaktande av framför allt slutsatserna från det besök som parlamentets ad hoc-delegation gjorde i Västsahara i september 2006 och januari 2009, i vilka man begärde att mandatet för FN:s uppdrag inför folkomröstningen i Västsahara (Minurso) skulle förlängas, under förutsättning att alla berörda parter var överens, för att inkludera befogenheten att övervaka respekten för de mänskliga rättigheterna i Västsahara, och där kommissionen uppmanas att även, eller i förekommande fall, via sin delegation i Rabat, övervaka människorättssituationen i Västsahara och regelbundet sända delegationer dit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framför allt slutsatserna från det besök som parlamentets ad hoc-delegation gjorde i Västsahara i september 2006 och januari 2009, i vilka man begärde att mandatet för FN:s uppdrag inför folkomröstningen i Västsahara (Minurso) skulle förlängas, under förutsättning att alla berörda parter var överens, för att inkludera befogenheten att övervaka respekten för de mänskliga rättigheterna i Västsahara, och där kommissionen uppmanas att även, eller i förekommande fall, via sin delegation i Rabat, övervaka människorättssituationen i Västsahara och regelbundet sända delegationer dit,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Västsahara, särskilt resolutionen av den 27 oktober 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Västsahara, särskilt resolutionen av den 27 oktober 2005 (1),

| — | med beaktande av uttalandet om Västsahara från EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, den 10 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet om Västsahara från EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, den 10 november 2010,

| — | med beaktande av uttalandena från rådet och kommissionen av den 24 november 2010 om situationen i Västsahara, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från rådet och kommissionen av den 24 november 2010 om situationen i Västsahara,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Flera tusentals sahrawier har lämnat sina städer och satt upp tält i utkanten av staden El-Aaiún, och uppfört Gdeim Izik-lägret i fredlig protest mot sin sociala, politiska och ekonomiska situation samt sina levnadsvillkor. |
| --- | --- |

A.

Flera tusentals sahrawier har lämnat sina städer och satt upp tält i utkanten av staden El-Aaiún, och uppfört Gdeim Izik-lägret i fredlig protest mot sin sociala, politiska och ekonomiska situation samt sina levnadsvillkor.

| B. | Efter ett antal veckor var det närmare 15 000 människor i tältlägret, enligt FN:s observatörer, och en dialog med myndigheterna hade upprättats. |
| --- | --- |

B.

Efter ett antal veckor var det närmare 15 000 människor i tältlägret, enligt FN:s observatörer, och en dialog med myndigheterna hade upprättats.

| C. | Söndagen den 24 oktober 2010 dödades den fjortonårige västsahariern Nayem El-Garhi av marockanska militärstyrkor, och fem andra sårades när de försökte nå fram till lägret i utkanten av El-Aaiún. |
| --- | --- |

C.

Söndagen den 24 oktober 2010 dödades den fjortonårige västsahariern Nayem El-Garhi av marockanska militärstyrkor, och fem andra sårades när de försökte nå fram till lägret i utkanten av El-Aaiún.

| D. | Den 8 november 2010 dödades ett ännu okänt antal människor, däribland poliser och säkerhetstjänstemän, när marockanska säkerhetsstyrkor försökte riva protestlägret Gdeim Izik. Det finns även rapporter om ett betydande antal skadade civila efter att säkerhetsstyrkorna använde tårgas och batonger för att rensa lägret. |
| --- | --- |

D.

Den 8 november 2010 dödades ett ännu okänt antal människor, däribland poliser och säkerhetstjänstemän, när marockanska säkerhetsstyrkor försökte riva protestlägret Gdeim Izik. Det finns även rapporter om ett betydande antal skadade civila efter att säkerhetsstyrkorna använde tårgas och batonger för att rensa lägret.

| E. | Dessa händelser inträffade samma dag som den tredje rundan av informella samtal om Västsaharas status skulle inledas i New York, där Marocko, Polisario och observatörsländerna Algeriet och Mauretanien deltar. |
| --- | --- |

E.

Dessa händelser inträffade samma dag som den tredje rundan av informella samtal om Västsaharas status skulle inledas i New York, där Marocko, Polisario och observatörsländerna Algeriet och Mauretanien deltar.

| F. | Journalister, ledamöter av nationella och regionala parlament i EU och ledamöter av Europaparlamentet hindrades från att ta sig in i El-Aaiún och Gdeim Izik-lägret. Några blev till och med utvisade från El-Aaiún. |
| --- | --- |

F.

Journalister, ledamöter av nationella och regionala parlament i EU och ledamöter av Europaparlamentet hindrades från att ta sig in i El-Aaiún och Gdeim Izik-lägret. Några blev till och med utvisade från El-Aaiún.

| G. | De våldsamma omständigheter som ledde till den spanske medborgaren Babi Hamday Buyemas död är fortfarande oklara. |
| --- | --- |

G.

De våldsamma omständigheter som ledde till den spanske medborgaren Babi Hamday Buyemas död är fortfarande oklara.

| H. | Efter mer än 30 år är avkolonialiseringen av Västsahara fortfarande inte avslutad. |
| --- | --- |

H.

Efter mer än 30 år är avkolonialiseringen av Västsahara fortfarande inte avslutad.

| I. | EU känner fortsatt oro över konflikten i Västsahara och dess regionala konsekvenser och följder, inbegripet människorättssituationen i Västsahara. EU ger sitt fulla stöd till de insatser som har gjorts av FN:s generalsekreterare och hans särskilda sändebud för att nå fram till en rättvis, varaktig och ömsesidigt godtagbar politisk lösning som ger Västsaharas folk självbestämmande, i enlighet med FN:s resolutioner. |
| --- | --- |

I.

EU känner fortsatt oro över konflikten i Västsahara och dess regionala konsekvenser och följder, inbegripet människorättssituationen i Västsahara. EU ger sitt fulla stöd till de insatser som har gjorts av FN:s generalsekreterare och hans särskilda sändebud för att nå fram till en rättvis, varaktig och ömsesidigt godtagbar politisk lösning som ger Västsaharas folk självbestämmande, i enlighet med FN:s resolutioner.

| J. | Flera rapporter har visat att Västsaharas naturtillgångar exploateras utan att detta gynnar lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

J.

Flera rapporter har visat att Västsaharas naturtillgångar exploateras utan att detta gynnar lokalbefolkningen.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker stor oro för den kraftiga försämringen av situationen i Västsahara och fördömer kraftfullt de våldsamma händelserna i Gdeim Izik-lägret då det skulle rivas, samt i staden El-Aaiún. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker stor oro för den kraftiga försämringen av situationen i Västsahara och fördömer kraftfullt de våldsamma händelserna i Gdeim Izik-lägret då det skulle rivas, samt i staden El-Aaiún.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att uppvisa lugn och avstå från ytterligare våld. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att uppvisa lugn och avstå från ytterligare våld.

| 3. | Europaparlamentet beklagar förlusten av människoliv och uttrycker sin solidaritet med dödsoffrens samt de skadade och försvunna personernas familjer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar förlusten av människoliv och uttrycker sin solidaritet med dödsoffrens samt de skadade och försvunna personernas familjer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att Marockos parlament har tillsatt en undersökningskommitté för att belysa den händelseutveckling som ledde fram till de marockanska myndigheternas ingripande, men anser att FN skulle vara den lämpligaste instansen för att bedriva en oberoende internationell utredning som kan kasta ljus över händelserna, dödsfallen och försvinnandena. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att Marockos parlament har tillsatt en undersökningskommitté för att belysa den händelseutveckling som ledde fram till de marockanska myndigheternas ingripande, men anser att FN skulle vara den lämpligaste instansen för att bedriva en oberoende internationell utredning som kan kasta ljus över händelserna, dödsfallen och försvinnandena.

| 5. | Europaparlamentet beklagar de angrepp på informations- och pressfriheten som många europeiska journalister har upplevt och uppmanar Marocko att ge pressen, oberoende observatörer och humanitära organisationer möjlighet att fritt få resa till och röra sig i Västsahara. Parlamentet beklagar de marockanska myndigheternas inreseförbud i Västsahara för parlamentsledamöter, journalister, media och oberoende observatörer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar de angrepp på informations- och pressfriheten som många europeiska journalister har upplevt och uppmanar Marocko att ge pressen, oberoende observatörer och humanitära organisationer möjlighet att fritt få resa till och röra sig i Västsahara. Parlamentet beklagar de marockanska myndigheternas inreseförbud i Västsahara för parlamentsledamöter, journalister, media och oberoende observatörer.

| 6. | Europaparlamentet insisterar på hur viktigt det är att FN-organen uppmanas att föreslå ett inrättande av en mekanism för övervakning av mänskliga rättigheter i Västsahara. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet insisterar på hur viktigt det är att FN-organen uppmanas att föreslå ett inrättande av en mekanism för övervakning av mänskliga rättigheter i Västsahara.

| 7. | Europaparlamentet gläds över de informella möten som hållits mellan Marocko och Polisario under överinseende av FN:s generalsekreterares personliga sändebud, trots de spända förhållanden som råder, och uppmanar de regionala aktörerna att spela en konstruktiv roll. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet gläds över de informella möten som hållits mellan Marocko och Polisario under överinseende av FN:s generalsekreterares personliga sändebud, trots de spända förhållanden som råder, och uppmanar de regionala aktörerna att spela en konstruktiv roll.

| 8. | Europaparlamentet påminner om sitt stöd för ett återupptagande av de informella samtalen mellan parterna i konflikten för att åstadkomma en rättvis, varaktig och ömsesidigt godtagbar lösning, i enlighet med FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om sitt stöd för ett återupptagande av de informella samtalen mellan parterna i konflikten för att åstadkomma en rättvis, varaktig och ömsesidigt godtagbar lösning, i enlighet med FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att nödvändigt humanitärt bistånd och en ökning av de finansiella medlen ges till de uppskattningsvis mellan 90 000 och 165 000 västsahariska flyktingar som bor i Tindoufregionen för att hjälpa dem att få sina grundläggande behov av mat, vatten, bostäder och medicinsk vård tillgodosedda och för att förbättra deras levnadsförhållanden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att nödvändigt humanitärt bistånd och en ökning av de finansiella medlen ges till de uppskattningsvis mellan 90 000 och 165 000 västsahariska flyktingar som bor i Tindoufregionen för att hjälpa dem att få sina grundläggande behov av mat, vatten, bostäder och medicinsk vård tillgodosedda och för att förbättra deras levnadsförhållanden.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över interneringen och de påstådda trakasserierna av sahrawiska människorättsaktivister på västsahariskt område. Parlamentet begär att människorättsaktivisterna som hålls fängslade i området eller i Marocko ska behandlas enligt internationella standarder och få en snabb och rättvis domstolsprövning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över interneringen och de påstådda trakasserierna av sahrawiska människorättsaktivister på västsahariskt område. Parlamentet begär att människorättsaktivisterna som hålls fängslade i området eller i Marocko ska behandlas enligt internationella standarder och få en snabb och rättvis domstolsprövning.

| 11. | Europaparlamentet ber EU uppmana Marocko att följa internationell rätt när det gäller exploateringen av Västsaharas naturtillgångar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ber EU uppmana Marocko att följa internationell rätt när det gäller exploateringen av Västsaharas naturtillgångar.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens generalsekreterare, Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Maghrebländerna, presidiet för den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet, Marockos parlament och regering, Polisario samt till parlamenten och regeringarna i Algeriet och Mauretanien. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens generalsekreterare, Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Maghrebländerna, presidiet för den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet, Marockos parlament och regering, Polisario samt till parlamenten och regeringarna i Algeriet och Mauretanien.

---

(1)  EUT C 272 E, 9.11.2006, s. 582.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/89 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/89

---

Torsdagen den 25 november 2010Ukraina

P7_TA(2010)0444

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Ukraina

2012/C 99 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalande som antogs vid toppmötet mellan EU och Ukraina i Bryssel den 22 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalande som antogs vid toppmötet mellan EU och Ukraina i Bryssel den 22 november 2010,

| — | med beaktande av det slutliga uttalandet och rekommendationerna från det femtonde sammanträdet för kommittén för parlamentariskt samarbete mellan EU och Ukraina, vilket hölls den 4–5 november 2010 i Kiev och Odessa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutliga uttalandet och rekommendationerna från det femtonde sammanträdet för kommittén för parlamentariskt samarbete mellan EU och Ukraina, vilket hölls den 4–5 november 2010 i Kiev och Odessa,

| — | med beaktande av delegationen från kommittén för parlamentariskt samarbete mellan EU och Ukraina som övervakade de lokala och regionala valen i Ukraina den 31 oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av delegationen från kommittén för parlamentariskt samarbete mellan EU och Ukraina som övervakade de lokala och regionala valen i Ukraina den 31 oktober 2010,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ukraina, som trädde i kraft den 1 mars 1998, och av de pågående förhandlingarna om ett associeringsavtal avsett att ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Ukraina, som trädde i kraft den 1 mars 1998, och av de pågående förhandlingarna om ett associeringsavtal avsett att ersätta partnerskaps- och samarbetsavtalet,

| — | med beaktande av det fjortonde sammanträdet i samarbetsrådet EU–Ukraina som ägde rum i Luxemburg den 15 juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fjortonde sammanträdet i samarbetsrådet EU–Ukraina som ägde rum i Luxemburg den 15 juni 2010,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen om det östliga partnerskapet som lanserades i Prag den 7 maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen om det östliga partnerskapet som lanserades i Prag den 7 maj 2009,

| — | med beaktande av de slutsatser om det östliga partnerskapet som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutsatser om det östliga partnerskapet som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 oktober 2010,

| — | med beaktande av resolution 1755 av den 5 oktober 2010 från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna i Ukraina fungerar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1755 av den 5 oktober 2010 från Europarådets parlamentariska församling om hur de demokratiska institutionerna i Ukraina fungerar,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 16 september 2010 om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 16 september 2010 om Ukraina,

| — | med beaktande av associeringsagendan EU–Ukraina, som antogs av samarbetsrådet EU–Ukraina i juni 2009, och som ersätter handlingsplanen EU–Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsagendan EU–Ukraina, som antogs av samarbetsrådet EU–Ukraina i juni 2009, och som ersätter handlingsplanen EU–Ukraina,

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om viseringslättnader, vilket undertecknades den 18 juni 2007 och trädde i kraft den 1 januari 2008, och av den dialog om visering som EU och Ukraina inledde i oktober 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om viseringslättnader, vilket undertecknades den 18 juni 2007 och trädde i kraft den 1 januari 2008, och av den dialog om visering som EU och Ukraina inledde i oktober 2008,

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten av den 4 november 2010 från arbetsgruppen för viseringspolitiken mellan EU och Ukraina inom kommittén för parlamentariskt samarbete mellan EU och Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten av den 4 november 2010 från arbetsgruppen för viseringspolitiken mellan EU och Ukraina inom kommittén för parlamentariskt samarbete mellan EU och Ukraina,

| — | med beaktande av de ändringar av den ukrainska vallagen som landets parlament, Verkhovna Rada, godkände i sista minuten i juni 2010, strax innan de lokala valen hölls, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ändringar av den ukrainska vallagen som landets parlament, Verkhovna Rada, godkände i sista minuten i juni 2010, strax innan de lokala valen hölls,

| — | med beaktande av det nationella vägledande programmet för Ukraina 2011–2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nationella vägledande programmet för Ukraina 2011–2013,

| — | med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ukraina är ett europeiskt land som är strategiskt viktigt för EU. Tack vare sin storlek, sina naturtillgångar, sin befolkning och sitt geografiska läge intar Ukraina en framträdande position i Europa, och landet är en viktig regional aktör. |
| --- | --- |

A.

Ukraina är ett europeiskt land som är strategiskt viktigt för EU. Tack vare sin storlek, sina naturtillgångar, sin befolkning och sitt geografiska läge intar Ukraina en framträdande position i Europa, och landet är en viktig regional aktör.

| B. | Ukrainas nyvalda president Viktor Janukovytj har, liksom parlamentet Verchovna Rada, bekräftat att Ukraina är fast beslutet att ansluta sig till EU. |
| --- | --- |

B.

Ukrainas nyvalda president Viktor Janukovytj har, liksom parlamentet Verchovna Rada, bekräftat att Ukraina är fast beslutet att ansluta sig till EU.

| C. | Det har sagts att demokratiska friheter, såsom mötesfriheten, yttrandefriheten och mediefriheten har råkat i ett pressat läge under de senaste månaderna. |
| --- | --- |

C.

Det har sagts att demokratiska friheter, såsom mötesfriheten, yttrandefriheten och mediefriheten har råkat i ett pressat läge under de senaste månaderna.

| D. | Genom beslutet av den 1 oktober 2010 från Ukrainas författningsdomstol återinförs presidentstyret. Inrättandet av ett demokratiskt, effektivt och varaktigt system för kontroll och maktbalans bör även i fortsättningen prioriteras och arbetet med detta bör ske under öppna former som tillåter alla politiska partier och aktörer i Ukraina att medverka och som medger insyn. |
| --- | --- |

D.

Genom beslutet av den 1 oktober 2010 från Ukrainas författningsdomstol återinförs presidentstyret. Inrättandet av ett demokratiskt, effektivt och varaktigt system för kontroll och maktbalans bör även i fortsättningen prioriteras och arbetet med detta bör ske under öppna former som tillåter alla politiska partier och aktörer i Ukraina att medverka och som medger insyn.

| E. | Den 31 oktober 2010 hölls det lokala och regionala val i Ukraina under lugna förhållanden och utan incidenter. Kritik har framförts mot vissa aspekter av hur dessa val organiserades, särskilt när det gäller vallagen, förfarandena för antagandet av denna lag och vissa specifika delar av dess innehåll. |
| --- | --- |

E.

Den 31 oktober 2010 hölls det lokala och regionala val i Ukraina under lugna förhållanden och utan incidenter. Kritik har framförts mot vissa aspekter av hur dessa val organiserades, särskilt när det gäller vallagen, förfarandena för antagandet av denna lag och vissa specifika delar av dess innehåll.

| F. | Efter presidentvalet i januari 2010 har det framkommit alltmer oroväckande tecken på att respekten för demokratin och pluralismen minskat, vilket framför allt framgår av behandlingen av vissa icke-statliga organisationer och klagomålen från enskilda journalister om påtryckningar från deras redaktörer eller ägarna av medieföretagen om att de ska rapportera om eller låta bli att rapportera om vissa händelser, samt på en ökad och politiskt motiverad verksamhet inom Ukrainas säkerhetstjänst liksom politiskt missbruk av administrativa resurser och av resurserna inom rättsväsendet. |
| --- | --- |

F.

Efter presidentvalet i januari 2010 har det framkommit alltmer oroväckande tecken på att respekten för demokratin och pluralismen minskat, vilket framför allt framgår av behandlingen av vissa icke-statliga organisationer och klagomålen från enskilda journalister om påtryckningar från deras redaktörer eller ägarna av medieföretagen om att de ska rapportera om eller låta bli att rapportera om vissa händelser, samt på en ökad och politiskt motiverad verksamhet inom Ukrainas säkerhetstjänst liksom politiskt missbruk av administrativa resurser och av resurserna inom rättsväsendet.

| G. | OSSE:s representant för mediefrihet förklarade den 13 oktober 2010 att Ukraina har uppnått en hög grad av mediefrihet men att landet måste vidta skyndsamma åtgärder för att säkra denna frihet, och uppmanade Ukrainas regering att avhålla sig från alla försök att påverka eller censurera medieinnehållet och att respektera de internationella mediefrihetsnormerna och OSSE:s åtaganden på detta område. |
| --- | --- |

G.

OSSE:s representant för mediefrihet förklarade den 13 oktober 2010 att Ukraina har uppnått en hög grad av mediefrihet men att landet måste vidta skyndsamma åtgärder för att säkra denna frihet, och uppmanade Ukrainas regering att avhålla sig från alla försök att påverka eller censurera medieinnehållet och att respektera de internationella mediefrihetsnormerna och OSSE:s åtaganden på detta område.

| H. | Det östliga partnerskapet kan ge Ukraina ytterligare möjligheter att närma sig EU, men partnerskapet kan endast bli framgångsrikt om det grundar sig på praktiska och trovärdiga projekt och får tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

H.

Det östliga partnerskapet kan ge Ukraina ytterligare möjligheter att närma sig EU, men partnerskapet kan endast bli framgångsrikt om det grundar sig på praktiska och trovärdiga projekt och får tillräcklig finansiering.

| 1. | Europaparlamentet betonar att Ukraina, i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget, har rätt att ansöka om EU-medlemskap, precis som vilken europeisk stat som helst som följer principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att Ukraina, i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget, har rätt att ansöka om EU-medlemskap, precis som vilken europeisk stat som helst som följer principerna om frihet, demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt rättsstatsprincipen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att Ukraina har starka historiska, kulturella och ekonomiska band till EU, och att landet är en av unionens viktigaste partner i det östra närområdet och har ett stort inflytande på säkerheten, stabiliteten och välståndet på hela kontinenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att Ukraina har starka historiska, kulturella och ekonomiska band till EU, och att landet är en av unionens viktigaste partner i det östra närområdet och har ett stort inflytande på säkerheten, stabiliteten och välståndet på hela kontinenten.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar den ukrainska regeringens och den politiska oppositionens gemensamma uttalanden om landets vilja att fortsätta arbetet med den europeiska integrationen och dess långsiktiga ambition att bli en EU-medlemsstat. Parlamentet noterar att detta mål fortsatt stöds enhälligt av alla aktörer på landets politiska scen. Parlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att inrätta ett gemensamt forum som ska samordna Ukrainas politiska ståndpunkt gentemot EU och bestå av politiker från både koalitionen och oppositionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar den ukrainska regeringens och den politiska oppositionens gemensamma uttalanden om landets vilja att fortsätta arbetet med den europeiska integrationen och dess långsiktiga ambition att bli en EU-medlemsstat. Parlamentet noterar att detta mål fortsatt stöds enhälligt av alla aktörer på landets politiska scen. Parlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att inrätta ett gemensamt forum som ska samordna Ukrainas politiska ståndpunkt gentemot EU och bestå av politiker från både koalitionen och oppositionen.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att de lokala och regionala val som hölls den 31 oktober 2010 inte lade grunden för en ny positiv standard, trots att valen ur tekniskt hänseende genomfördes under ordnade förhållanden. Parlamentet beklagar att Ukraina ändrade sin vallag några månader före de lokala och regionala valen, vilket gjorde att det inte fanns tillräckligt med tid för att förbättra lagen och förbereda för ett rättvist och demokratiskt val. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att de lokala och regionala val som hölls den 31 oktober 2010 inte lade grunden för en ny positiv standard, trots att valen ur tekniskt hänseende genomfördes under ordnade förhållanden. Parlamentet beklagar att Ukraina ändrade sin vallag några månader före de lokala och regionala valen, vilket gjorde att det inte fanns tillräckligt med tid för att förbättra lagen och förbereda för ett rättvist och demokratiskt val.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att oppositionspartiernas registreringsansökningar godkändes av valkommissionerna först efter det att Regionpartiet lagt ut sin lista, vilket i praktiken innebar att det regerande partiet erhöll de första platserna på listan i 85 procent av valkretsarna. Parlamentet konstaterar dessutom att bristerna i vallagen, som inte gav tillräckliga garantier till skydd för de etablerade partiernas rätt att ställa upp i valet, ledde till att vissa partier, såsom Batkivshchyna, inte kunde registrera sina kandidater i flera distrikt och delta i valet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att oppositionspartiernas registreringsansökningar godkändes av valkommissionerna först efter det att Regionpartiet lagt ut sin lista, vilket i praktiken innebar att det regerande partiet erhöll de första platserna på listan i 85 procent av valkretsarna. Parlamentet konstaterar dessutom att bristerna i vallagen, som inte gav tillräckliga garantier till skydd för de etablerade partiernas rätt att ställa upp i valet, ledde till att vissa partier, såsom Batkivshchyna, inte kunde registrera sina kandidater i flera distrikt och delta i valet.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att valbestämmelserna fortfarande är föremål för diskussion. Parlamentet anser att valförfarandet måste förbättras och att det arbete som utförs gemensamt av experter från EU och OSSE för att utarbeta ett förslag till en ny vallag är uppmuntrande. Parlamentet noterar att ett förslag till en enhetlig vallag nu har lagts fram för antagande i Verkhovna Rada. Parlamentet understryker att ett öppet valförfarande kräver tydliga rättsliga ramar, och uppmanar Ukrainas myndigheter att se till att lagstiftningen utformas i god tid före parlamentsvalet 2012. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att valbestämmelserna fortfarande är föremål för diskussion. Parlamentet anser att valförfarandet måste förbättras och att det arbete som utförs gemensamt av experter från EU och OSSE för att utarbeta ett förslag till en ny vallag är uppmuntrande. Parlamentet noterar att ett förslag till en enhetlig vallag nu har lagts fram för antagande i Verkhovna Rada. Parlamentet understryker att ett öppet valförfarande kräver tydliga rättsliga ramar, och uppmanar Ukrainas myndigheter att se till att lagstiftningen utformas i god tid före parlamentsvalet 2012.

| 7. | Europaparlamentet oroar sig över den senaste tidens utveckling, som skulle kunna undergräva mediefriheten och åsiktsmångfalden i medierna. Ukrainas myndigheter uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda dessa väsentliga inslag i ett demokratiskt samhälle och att avstå från varje försök att direkt eller indirekt kontrollera vad som rapporteras i nationella medier. Parlamentet betonar det akuta behovet av en lagreform för mediesektorn och välkomnar därför ett nyligen framlagt förslag om offentlig radio och TV i Ukraina. Parlamentet välkomnar också de ukrainska myndigheternas offentliga försäkringar om att man vid utgången av året kommer att ha färdigställt den rättsliga ram som behövs för att ett offentligt programföretag ska kunna inrättas. Parlamentet beklagar att två oberoende TV-kanaler, nämligen TVi och TV5, fråntagits vissa av sina sändningsfrekvenser, och uppmanar myndigheterna att se till att inte vissa sändningsfrekvenser selektivt dras in i efterhand till följd av rättsliga förfaranden samt att se över alla beslut och utnämningar som skulle kunna leda till intressekonflikter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet oroar sig över den senaste tidens utveckling, som skulle kunna undergräva mediefriheten och åsiktsmångfalden i medierna. Ukrainas myndigheter uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda dessa väsentliga inslag i ett demokratiskt samhälle och att avstå från varje försök att direkt eller indirekt kontrollera vad som rapporteras i nationella medier. Parlamentet betonar det akuta behovet av en lagreform för mediesektorn och välkomnar därför ett nyligen framlagt förslag om offentlig radio och TV i Ukraina. Parlamentet välkomnar också de ukrainska myndigheternas offentliga försäkringar om att man vid utgången av året kommer att ha färdigställt den rättsliga ram som behövs för att ett offentligt programföretag ska kunna inrättas. Parlamentet beklagar att två oberoende TV-kanaler, nämligen TVi och TV5, fråntagits vissa av sina sändningsfrekvenser, och uppmanar myndigheterna att se till att inte vissa sändningsfrekvenser selektivt dras in i efterhand till följd av rättsliga förfaranden samt att se över alla beslut och utnämningar som skulle kunna leda till intressekonflikter.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Ukrainas regering att se till att lagstiftningen om mediefrihet överensstämmer med OSSE:s normer, och anser att beslutsamma insatser i detta avseende skulle stärka Ukrainas trovärdighet som ordförande för OSSE 2013. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Ukrainas regering att se till att lagstiftningen om mediefrihet överensstämmer med OSSE:s normer, och anser att beslutsamma insatser i detta avseende skulle stärka Ukrainas trovärdighet som ordförande för OSSE 2013.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att noggrant utreda Vasyl Klymentyevs försvinnande. Klymentyev är chefredaktör för en tidning som inriktar sig på korruption i Kharkiv-området. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de ukrainska myndigheterna att noggrant utreda Vasyl Klymentyevs försvinnande. Klymentyev är chefredaktör för en tidning som inriktar sig på korruption i Kharkiv-området.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att stärka institutionernas trovärdighet, stabilitet, oberoende och effektivitet, för att på så sätt garantera demokratin och rättsstaten, och att främja en samförståndsbaserad process för reformen av författningen, utgående från en tydlig maktfördelning och effektiva mekanismer för kontroll och maktbalans mellan de olika statliga institutionerna. Parlamentet betonar att samarbetet med Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) är av stor betydelse för att säkra att de lagstiftningsreformpaket som nu utarbetas fullständigt följer europeiska normer och värderingar. Parlamentet uppmanar alla berörda politiska parter, bland andra regeringen och oppositionen, att delta i denna process, och uppmanar de ukrainska myndigheterna att be Venedigkommissionen uttala sig om lagförslagens slutliga versioner. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att det är nödvändigt att stärka institutionernas trovärdighet, stabilitet, oberoende och effektivitet, för att på så sätt garantera demokratin och rättsstaten, och att främja en samförståndsbaserad process för reformen av författningen, utgående från en tydlig maktfördelning och effektiva mekanismer för kontroll och maktbalans mellan de olika statliga institutionerna. Parlamentet betonar att samarbetet med Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) är av stor betydelse för att säkra att de lagstiftningsreformpaket som nu utarbetas fullständigt följer europeiska normer och värderingar. Parlamentet uppmanar alla berörda politiska parter, bland andra regeringen och oppositionen, att delta i denna process, och uppmanar de ukrainska myndigheterna att be Venedigkommissionen uttala sig om lagförslagens slutliga versioner.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar alla partier i Verkhovna Rada att stödja och främja ett system för effektiva kontroller och maktbalans i förbindelse med regeringens legitima arbete. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar alla partier i Verkhovna Rada att stödja och främja ett system för effektiva kontroller och maktbalans i förbindelse med regeringens legitima arbete.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att ingående undersöka alla rapporter om intrång i fri- och rättigheter och att åtgärda eventuella kränkningar som konstaterats samt att undersöka landets säkerhetstjänsts inblandning i den demokratiska processen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att ingående undersöka alla rapporter om intrång i fri- och rättigheter och att åtgärda eventuella kränkningar som konstaterats samt att undersöka landets säkerhetstjänsts inblandning i den demokratiska processen.

| 13. | Europaparlamentet framhåller Ukrainas centrala roll för en tryggad energiförsörjning i EU. Parlamentet understryker vikten av tätare samarbete mellan Ukraina och EU på energiområdet. Ukraina uppmanas också att genomföra sina åtaganden i den gemensamma förklaringen från den internationella investeringskonferensen mellan EU och Ukraina om en modernisering av Ukrainas gastransiteringssystem. Parlamentet efterlyser nya avtal mellan EU och Ukraina som ska syfta till att trygga energiförsörjningen för båda parter, inbegripet ett pålitligt och diversifierat transiteringssystem för olja och gas. Parlamentet betonar att det krävs öppna och effektiva transittjänster av hög kvalitet samt ett moderniserat nätverk för gastransporter för att Ukraina ska kunna utveckla ett modernt gastransiteringssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla det tekniska bistånd som behövs för att radikalt förbättra energieffektiviteten i Ukrainas elnät samt att intensifiera samarbetet om reformen av gassektorn, så att den når upp till EU:s standarder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller Ukrainas centrala roll för en tryggad energiförsörjning i EU. Parlamentet understryker vikten av tätare samarbete mellan Ukraina och EU på energiområdet. Ukraina uppmanas också att genomföra sina åtaganden i den gemensamma förklaringen från den internationella investeringskonferensen mellan EU och Ukraina om en modernisering av Ukrainas gastransiteringssystem. Parlamentet efterlyser nya avtal mellan EU och Ukraina som ska syfta till att trygga energiförsörjningen för båda parter, inbegripet ett pålitligt och diversifierat transiteringssystem för olja och gas. Parlamentet betonar att det krävs öppna och effektiva transittjänster av hög kvalitet samt ett moderniserat nätverk för gastransporter för att Ukraina ska kunna utveckla ett modernt gastransiteringssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla det tekniska bistånd som behövs för att radikalt förbättra energieffektiviteten i Ukrainas elnät samt att intensifiera samarbetet om reformen av gassektorn, så att den når upp till EU:s standarder.

| 14. | Europaparlamentet stöder uppmaningen från EU:s och Ukrainas stats- och regeringschefer om att, i samband med högtidlighållandet i Kiev av 25-årsdagen för Tjernobylkatastrofen, mobilisera allt nödvändigt stöd för att slutföra inkapslingen av reaktor 4 i Tjernobyl och den vidare nedstängningen av de andra tre enheterna. Parlamentet understryker att det behövs insyn i inkapslingsprojektet, framför allt med hänsyn till de kommande etapperna och arbetets nuvarande skede. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder uppmaningen från EU:s och Ukrainas stats- och regeringschefer om att, i samband med högtidlighållandet i Kiev av 25-årsdagen för Tjernobylkatastrofen, mobilisera allt nödvändigt stöd för att slutföra inkapslingen av reaktor 4 i Tjernobyl och den vidare nedstängningen av de andra tre enheterna. Parlamentet understryker att det behövs insyn i inkapslingsprojektet, framför allt med hänsyn till de kommande etapperna och arbetets nuvarande skede.

| 15. | Europaparlamentet gläder sig över framstegen i förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, särskilt när det gäller de aspekter som rör dess djupgående och omfattande frihandelsområde. Parlamentet konstaterar att slutförandet av förhandlingarna om avtalet beror på Ukrainas förmåga och vilja att anpassa sina lagar och förordningar till EU:s lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att förhandla fram det djupgående och omfattande frihandelsavtalet med Ukraina så att dess bestämmelser inte enbart öppnar EU:s och Ukrainas marknader för handel som gagnar båda parter, utan också bidrar till moderniseringen av Ukrainas ekonomi. Parlamentet framhåller att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet bör säkra Ukrainas gradvisa integrering på EU:s inre marknad och även se till att landet omfattas av de fyra friheterna. Kommissionen och Ukraina uppmanas att gå snabbt framåt på detta område utifrån de framsteg som har gjorts av Ukraina inom ramen för Världshandelsorganisationen. Båda parter uppmanas att göra det som krävs för att en slutlig överenskommelse ska kunna nås under första halvåret nästa år. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet gläder sig över framstegen i förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, särskilt när det gäller de aspekter som rör dess djupgående och omfattande frihandelsområde. Parlamentet konstaterar att slutförandet av förhandlingarna om avtalet beror på Ukrainas förmåga och vilja att anpassa sina lagar och förordningar till EU:s lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att förhandla fram det djupgående och omfattande frihandelsavtalet med Ukraina så att dess bestämmelser inte enbart öppnar EU:s och Ukrainas marknader för handel som gagnar båda parter, utan också bidrar till moderniseringen av Ukrainas ekonomi. Parlamentet framhåller att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet bör säkra Ukrainas gradvisa integrering på EU:s inre marknad och även se till att landet omfattas av de fyra friheterna. Kommissionen och Ukraina uppmanas att gå snabbt framåt på detta område utifrån de framsteg som har gjorts av Ukraina inom ramen för Världshandelsorganisationen. Båda parter uppmanas att göra det som krävs för att en slutlig överenskommelse ska kunna nås under första halvåret nästa år.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Ukrainas myndigheter att intensifiera insatserna för att bekämpa korruptionen. Parlamentet förväntar sig i detta avseende att positiva politiska uttalanden kommer att åtföljas av bestämda insatser för att bekämpa korruptionen på alla nivåer på grundval av politisk opartiskhet. Parlamentet kräver att lika villkor införs för företagen och att samma regler tillämpas för inhemska och utländska investerare. Parlamentet beklagar i detta sammanhang de stora företagens alltför omfattande involvering i det politiska livet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Ukrainas myndigheter att intensifiera insatserna för att bekämpa korruptionen. Parlamentet förväntar sig i detta avseende att positiva politiska uttalanden kommer att åtföljas av bestämda insatser för att bekämpa korruptionen på alla nivåer på grundval av politisk opartiskhet. Parlamentet kräver att lika villkor införs för företagen och att samma regler tillämpas för inhemska och utländska investerare. Parlamentet beklagar i detta sammanhang de stora företagens alltför omfattande involvering i det politiska livet.

| 17. | Europaparlamentet är bekymrat över att Verkhovna Rada antagit ändringsförslag till den nya lagen om offentlig upphandling som innebär att varor, arbete och tjänster som upphandlas inför anordnandet av Europamästerskapen i fotboll 2012 i Ukraina utesluts från denna lags tillämpningsområde. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är bekymrat över att Verkhovna Rada antagit ändringsförslag till den nya lagen om offentlig upphandling som innebär att varor, arbete och tjänster som upphandlas inför anordnandet av Europamästerskapen i fotboll 2012 i Ukraina utesluts från denna lags tillämpningsområde.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Ukrainas parlament att anta lagförslaget om tillgång till offentlig information i enlighet med europeiska och internationella standarder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Ukrainas parlament att anta lagförslaget om tillgång till offentlig information i enlighet med europeiska och internationella standarder.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen för liberalisering av viseringsbestämmelserna för Ukraina som godkändes vid det fjortonde toppmötet mellan EU och Ukraina den 22 november 2010. Parlamentet anser att denna handlingsplan är ett praktiskt redskap för att främja viktiga reformer inom relevanta områden, framför allt konsolideringen av de rättsstatliga principerna och respekten för grundläggande friheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa Ukrainas myndigheter i arbetet för viseringsliberaliseringen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen för liberalisering av viseringsbestämmelserna för Ukraina som godkändes vid det fjortonde toppmötet mellan EU och Ukraina den 22 november 2010. Parlamentet anser att denna handlingsplan är ett praktiskt redskap för att främja viktiga reformer inom relevanta områden, framför allt konsolideringen av de rättsstatliga principerna och respekten för grundläggande friheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa Ukrainas myndigheter i arbetet för viseringsliberaliseringen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att som ett mellanliggande mål avskaffa avgifterna för handläggande av nationella viseringar och Schengenviseringar för medborgare från Ukraina. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att som ett mellanliggande mål avskaffa avgifterna för handläggande av nationella viseringar och Schengenviseringar för medborgare från Ukraina.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och Ukraina utforma särskilda åtgärder som bör vidtas i samband med Europamästerskapen i fotboll 2012, i syfte att underlätta resorna för personer som har biljetter, och att låta detta speciella tillfälle bli en testperiod för en slutlig viseringsfrihet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och Ukraina utforma särskilda åtgärder som bör vidtas i samband med Europamästerskapen i fotboll 2012, i syfte att underlätta resorna för personer som har biljetter, och att låta detta speciella tillfälle bli en testperiod för en slutlig viseringsfrihet.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar Ukrainas aktiva stöd för det östliga partnerskapet och den parlamentariska församlingen Euronest. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ytterligare intensifiera samarbetet med Ukraina med hänsyn till utvecklingen i grannskapsområdet, framför allt utvecklingen av politiken för Svartahavsområdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar Ukrainas aktiva stöd för det östliga partnerskapet och den parlamentariska församlingen Euronest. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ytterligare intensifiera samarbetet med Ukraina med hänsyn till utvecklingen i grannskapsområdet, framför allt utvecklingen av politiken för Svartahavsområdet.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka samarbetet kring utbytesverksamhet för ungdomar och studerande samt av att utveckla stipendieprogram som kommer att ge invånarna i Ukraina möjlighet att bekanta sig med EU och dess medlemsstater. Parlamentet anser att utbytesprogrammet Erasmus för högskolestuderande bör utvidgas till att omfatta studerande från det östliga partnerskapets sex partnerskapsländer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka samarbetet kring utbytesverksamhet för ungdomar och studerande samt av att utveckla stipendieprogram som kommer att ge invånarna i Ukraina möjlighet att bekanta sig med EU och dess medlemsstater. Parlamentet anser att utbytesprogrammet Erasmus för högskolestuderande bör utvidgas till att omfatta studerande från det östliga partnerskapets sex partnerskapsländer.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Ukrainas president, regering och parlament och Europarådets och OSSE:s parlamentariska församlingar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Ukrainas president, regering och parlament och Europarådets och OSSE:s parlamentariska församlingar.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/94

---

Torsdagen den 25 november 2010Den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför

P7_TA(2010)0445

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (2010/2103(INI))

2012/C 99 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rapporterna från de tre arbetsgrupperna vid mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) som publicerades 2007 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från de tre arbetsgrupperna vid mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) som publicerades 2007 (1),

| — | med beaktande av det klimatförändringspaket som Europeiska rådet antog den 17 december 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det klimatförändringspaket som Europeiska rådet antog den 17 december 2008,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 29 och 30 oktober 2009 om klimatförhandlingarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 29 och 30 oktober 2009 om klimatförhandlingarna,

| — | med beaktande av FN:s klimattoppmöte i Köpenhamn den 7–18 december 2009 som utmynnade i Köpenhamnsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s klimattoppmöte i Köpenhamn den 7–18 december 2009 som utmynnade i Köpenhamnsavtalet,

| — | med beaktande av parlamentets tidigare resolutioner om klimatförändringar, i synnerhet resolutionen av den 10 februari 2010 om resultatet från toppmötet i Köpenhamn (2), och resolutionen av den 29 november 2007 om handel och klimatförändringar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets tidigare resolutioner om klimatförändringar, i synnerhet resolutionen av den 10 februari 2010 om resultatet från toppmötet i Köpenhamn (2), och resolutionen av den 29 november 2007 om handel och klimatförändringar (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 maj 2010 om en analys av möjligheterna att minska utsläppen av växthusgaser med mer än 20 procent och en bedömning av riskerna för koldioxidläckage (KOM(2010)0265), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 maj 2010 om en analys av möjligheterna att minska utsläppen av växthusgaser med mer än 20 procent och en bedömning av riskerna för koldioxidläckage (KOM(2010)0265),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 juni 2010 om hållbarhetssystem för biodrivmedel och flytande biobränslen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 juni 2010 om hållbarhetssystem för biodrivmedel och flytande biobränslen (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 november 2008 om råvaruinitiativet: att uppfylla våra kritiska behov av tillväxt och arbetstillfällen i Europa (KOM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 november 2008 om råvaruinitiativet: att uppfylla våra kritiska behov av tillväxt och arbetstillfällen i Europa (KOM(2008)0699),

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) rapport och FN:s miljöprogram ”Handel och klimatförändringar” som lanserades den 26 juni 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) rapport och FN:s miljöprogram ”Handel och klimatförändringar” som lanserades den 26 juni 2008,

| — | med beaktande av stats- och regeringschefernas slutdeklaration från G20-toppmötet i Pittsburgh den 24–25 september 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stats- och regeringschefernas slutdeklaration från G20-toppmötet i Pittsburgh den 24–25 september 2009,

| — | med beaktande av den internationella utvärderingen av jordbruksvetenskapens och jordbruksteknikens roll för utvecklingen, som publicerades 2008 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella utvärderingen av jordbruksvetenskapens och jordbruksteknikens roll för utvecklingen, som publicerades 2008 (5),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för utveckling (A7-0310/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för utveckling (A7-0310/2010), och av följande skäl:

| A. | Temperaturen på planeten har redan stigit under det senaste århundradet och kommer att fortsätta att stiga. Den globala uppvärmningens ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser håller på att anta oroväckande proportioner, och den globala uppvärmningen måste begränsas till högst 2 °C. |
| --- | --- |

A.

Temperaturen på planeten har redan stigit under det senaste århundradet och kommer att fortsätta att stiga. Den globala uppvärmningens ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser håller på att anta oroväckande proportioner, och den globala uppvärmningen måste begränsas till högst 2 °C.

| B. | Det avtal som ingicks vid FN:s klimattoppmöte i Köpenhamn i december 2009 var otillräckligt eftersom Europeiska unionen inte lyckades spela en ledande roll. |
| --- | --- |

B.

Det avtal som ingicks vid FN:s klimattoppmöte i Köpenhamn i december 2009 var otillräckligt eftersom Europeiska unionen inte lyckades spela en ledande roll.

| C. | Det avtal som ingicks vid FN:s klimattoppmöte i Köpenhamn i december 2009 var otillräckligt och nedslående. |
| --- | --- |

C.

Det avtal som ingicks vid FN:s klimattoppmöte i Köpenhamn i december 2009 var otillräckligt och nedslående.

| D. | Toppmötet i Cancún är en unik möjlighet att få till stånd en verklig dialog, bör besluta om juridiskt bindande instrument och mycket starkare kontrollförfaranden och måste utgöra ett tydligt steg på vägen mot en juridiskt bindande operativ överenskommelse som kan göra det möjligt att tydligt begränsa den globala uppvärmningen till högst 2 °C. |
| --- | --- |

D.

Toppmötet i Cancún är en unik möjlighet att få till stånd en verklig dialog, bör besluta om juridiskt bindande instrument och mycket starkare kontrollförfaranden och måste utgöra ett tydligt steg på vägen mot en juridiskt bindande operativ överenskommelse som kan göra det möjligt att tydligt begränsa den globala uppvärmningen till högst 2 °C.

| E. | Kampen mot klimatförändringarna är en konkurrensfaktor. EU:s prioriteringar på detta område är energibesparingar och förnybar energi vilket möjliggör en förbättring av unionens energitrygghet och innebär en stor potential för industriell utveckling, innovationer, fysisk planering och skapande av nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

E.

Kampen mot klimatförändringarna är en konkurrensfaktor. EU:s prioriteringar på detta område är energibesparingar och förnybar energi vilket möjliggör en förbättring av unionens energitrygghet och innebär en stor potential för industriell utveckling, innovationer, fysisk planering och skapande av nya arbetstillfällen.

| F. | Subventionerad energi och avsaknaden av begränsningar för koldioxidutsläppen i vissa länder utgör en komparativ fördel. |
| --- | --- |

F.

Subventionerad energi och avsaknaden av begränsningar för koldioxidutsläppen i vissa länder utgör en komparativ fördel.

| G. | Handelsreglerna är följaktligen avgörande i kampen mot klimatförändringarna och unionen kan som världens främsta handelsmakt påverka dessa i hög grad. |
| --- | --- |

G.

Handelsreglerna är följaktligen avgörande i kampen mot klimatförändringarna och unionen kan som världens främsta handelsmakt påverka dessa i hög grad.

| 1. | Europaparlamentet gläder sig över Europeiska rådets ambition att minska EU:s växthusgasutsläpp med 80–95 procent senast 2050 jämfört med 1990 års nivåer, vilket är en nödvändig ambition för att unionen ska kunna återta en internationellt ledande roll i klimatfrågan med tanke på att andra länder verkligen har engagerat sig i miljöanpassad ekonomi, bland annat genom sina planer för ekonomisk återhämtning. Parlamentet stöder beslutsamt målet att minska EU:s utsläpp med 30 procent senast 2020, som bör stimulera andra länder att ingå mer ambitiösa åtaganden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet gläder sig över Europeiska rådets ambition att minska EU:s växthusgasutsläpp med 80–95 procent senast 2050 jämfört med 1990 års nivåer, vilket är en nödvändig ambition för att unionen ska kunna återta en internationellt ledande roll i klimatfrågan med tanke på att andra länder verkligen har engagerat sig i miljöanpassad ekonomi, bland annat genom sina planer för ekonomisk återhämtning. Parlamentet stöder beslutsamt målet att minska EU:s utsläpp med 30 procent senast 2020, som bör stimulera andra länder att ingå mer ambitiösa åtaganden.

| 2. | Europaparlamentet begär att ett internationellt bindande klimatskyddsavtal ska ingås och understöder uttryckligen målet att minska koldioxidutsläppen med 30 procent inom EU fram till 2020, samt det långsiktiga EU-målet att minska kolidioxidutsläppen och utsläppen av andra växthusgaser med minst 85 procent fram till 2050. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att ett internationellt bindande klimatskyddsavtal ska ingås och understöder uttryckligen målet att minska koldioxidutsläppen med 30 procent inom EU fram till 2020, samt det långsiktiga EU-målet att minska kolidioxidutsläppen och utsläppen av andra växthusgaser med minst 85 procent fram till 2050.

| 3. | Europaparlamentet understryker att industriländerna måste gå i spetsen för att minska koldioxidutsläppen och anser att standarder samt märknings- och certifieringssystem är instrument med en enorm potential för att minska energikonsumtionen och därmed klimatförändringarna. Enligt parlamentets bedömningar har mekanismen för ren utveckling misslyckats med att tillgodose de mest utsatta ländernas behov. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att industriländerna måste gå i spetsen för att minska koldioxidutsläppen och anser att standarder samt märknings- och certifieringssystem är instrument med en enorm potential för att minska energikonsumtionen och därmed klimatförändringarna. Enligt parlamentets bedömningar har mekanismen för ren utveckling misslyckats med att tillgodose de mest utsatta ländernas behov.

| 4. | Europaparlamentet anser att insatserna för att främja förnybar energi bör intensifieras och att medlemsstaterna bör hålla en konsekvent policy och inrätta en rättsligt bindande ram som gör det möjligt att på lång sikt anta ett stödprogram i faser som bidrar till att marknaden öppnas och att basal infrastruktur byggs, något som är väsentligt vid kriser och osäkra tider för näringslivet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att insatserna för att främja förnybar energi bör intensifieras och att medlemsstaterna bör hålla en konsekvent policy och inrätta en rättsligt bindande ram som gör det möjligt att på lång sikt anta ett stödprogram i faser som bidrar till att marknaden öppnas och att basal infrastruktur byggs, något som är väsentligt vid kriser och osäkra tider för näringslivet.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att handelspolitiken är ett instrument som ska tjäna Europeiska unionens övergripande mål och om att EU:s handelspolitik enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska föras ”inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen ska den särskilt bidra till ”hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rätigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att handelspolitiken är ett instrument som ska tjäna Europeiska unionens övergripande mål och om att EU:s handelspolitik enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska föras ”inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen ska den särskilt bidra till ”hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rätigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”.

| 6. | Europaparlamentet betonar att Europeiska unionens handelspolitik – på bilateral, plurilateral och multilateral nivå – är ett verktyg och inte ett medel i sig, att handelspolitiken bör vara förenlig med unionens mål för bekämpning av klimatförändringarna och syfta till att man kan sluta ett ambitiöst miljöavtal. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att Europeiska unionens handelspolitik – på bilateral, plurilateral och multilateral nivå – är ett verktyg och inte ett medel i sig, att handelspolitiken bör vara förenlig med unionens mål för bekämpning av klimatförändringarna och syfta till att man kan sluta ett ambitiöst miljöavtal.

| 7. | Europaparlamentet anser således att WTO:s bestämmelser bör tolkas och utvecklas på ett sätt som stöder åtagandena i de multilaterala miljöavtalen (MEA). Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att få till stånd ett samförstånd inom WTO om att ge sekretariaten för de multilaterala miljöavtalen observatörsstatus vid alla WTO:s möten inom sekretariatens behörighetsområden samt en rådgivande roll i tvistlösningsförfaranden på miljöområdet. Parlamentet betonar att nya internationella bestämmelser bör fastställas för att eliminera de komparativa fördelar som har sin grund i billiga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser således att WTO:s bestämmelser bör tolkas och utvecklas på ett sätt som stöder åtagandena i de multilaterala miljöavtalen (MEA). Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för att få till stånd ett samförstånd inom WTO om att ge sekretariaten för de multilaterala miljöavtalen observatörsstatus vid alla WTO:s möten inom sekretariatens behörighetsområden samt en rådgivande roll i tvistlösningsförfaranden på miljöområdet. Parlamentet betonar att nya internationella bestämmelser bör fastställas för att eliminera de komparativa fördelar som har sin grund i billiga koldioxidutsläpp.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att inget av Världshandelsorganisationens nuvarande avtal innehåller några direkta hänvisningar till klimatförändringarna, till livsmedelstryggheten eller till millennieutvecklingsmålen. Enligt parlamentet är utvecklingen av en biopiratverksamhet med klimattåliga frön klandervärd. Parlamentet anser att WTO:s bestämmelser måste ändras för att bli samstämmiga och överensstämmande med åtagandena i Kyotoprotokollet och i de multilaterala miljöavtalen. Parlamentet efterlyser omgående en förändring av Världshandelsorganisationen i syfte att göra det möjligt att urskilja produkter utifrån deras tillverknings- och bearbetningsmetoder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att inget av Världshandelsorganisationens nuvarande avtal innehåller några direkta hänvisningar till klimatförändringarna, till livsmedelstryggheten eller till millennieutvecklingsmålen. Enligt parlamentet är utvecklingen av en biopiratverksamhet med klimattåliga frön klandervärd. Parlamentet anser att WTO:s bestämmelser måste ändras för att bli samstämmiga och överensstämmande med åtagandena i Kyotoprotokollet och i de multilaterala miljöavtalen. Parlamentet efterlyser omgående en förändring av Världshandelsorganisationen i syfte att göra det möjligt att urskilja produkter utifrån deras tillverknings- och bearbetningsmetoder.

| 9. | Europaparlamentet betonar med hänvisning till ingressen i WTO-avtalet och artikel XX b, d och g i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) att den internationella handeln inte får leda till överexploatering av naturresurser, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för WTO stärka principen om kollektiv preferens, särskilt vad gäller hållbara, klimatvänliga och etiskt acceptabla produkter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar med hänvisning till ingressen i WTO-avtalet och artikel XX b, d och g i Allmänna tull- och handelsavtalet (GATT) att den internationella handeln inte får leda till överexploatering av naturresurser, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för WTO stärka principen om kollektiv preferens, särskilt vad gäller hållbara, klimatvänliga och etiskt acceptabla produkter.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och WTO:s medlemsstater att verka för att WTO i ett yttrande uppmärksammar klimatförändringarnas betydelse och konsekvenser och strävar efter att se till att WTO-bestämmelserna inte undergräver utan främjar de globala insatserna för att bekämpa och mildra klimatförändringarna samt anpassa sig till dessa. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och WTO:s medlemsstater att verka för att WTO i ett yttrande uppmärksammar klimatförändringarnas betydelse och konsekvenser och strävar efter att se till att WTO-bestämmelserna inte undergräver utan främjar de globala insatserna för att bekämpa och mildra klimatförändringarna samt anpassa sig till dessa.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att WTO-medlemmarna ännu inte har hittat något sätt att integrera detta avtal i FN-organens system och i bestämmelser avseende miljöskydd, inklusive klimatförändringarna, samt social rättvisa och respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet vidhåller att kraven och målen enligt de multilaterala miljöavtalen, såsom FN:s ramkonvention om klimatförändringar och enligt andra FN organ (FAO, ILO, IMO), måste väga tyngre än den snäva tolkningen av handelsregler. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att WTO-medlemmarna ännu inte har hittat något sätt att integrera detta avtal i FN-organens system och i bestämmelser avseende miljöskydd, inklusive klimatförändringarna, samt social rättvisa och respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet vidhåller att kraven och målen enligt de multilaterala miljöavtalen, såsom FN:s ramkonvention om klimatförändringar och enligt andra FN organ (FAO, ILO, IMO), måste väga tyngre än den snäva tolkningen av handelsregler.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, mot bakgrund av att det har gått mer än 15 år sedan WTO:s ministerbeslut om handel och miljö fattades i Marrakech den 15 april 1994, att senast i mitten av 2011 lägga fram en rapport för parlamentet och rådet med en bedömning av hur WTO:s handels- och miljöutskott har fullgjort sitt uppdrag enligt ministerbeslutet och dess slutsatser om vad som behöver göras ytterligare, särskilt med avseende på WTO och den globala dialogen om begränsning av och anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, mot bakgrund av att det har gått mer än 15 år sedan WTO:s ministerbeslut om handel och miljö fattades i Marrakech den 15 april 1994, att senast i mitten av 2011 lägga fram en rapport för parlamentet och rådet med en bedömning av hur WTO:s handels- och miljöutskott har fullgjort sitt uppdrag enligt ministerbeslutet och dess slutsatser om vad som behöver göras ytterligare, särskilt med avseende på WTO och den globala dialogen om begränsning av och anpassning till klimatförändringar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för WTO-förhandlingarna och bilaterala handelsavtal yrka på att liberaliseringen av handeln, särskilt för naturliga råvaror, inte äventyrar en hållbar resursförvaltning och att klimat- och artskyddsmål integreras i avtalen. Parlamentet uppmanar för detta ändamål kommissionen att inom ramen för WTO insistera på att man redan före partskonferensen till FN:s konvention om klimatförändringar (UNFCCC COP) i Johannesburg 2011 anordnar ett gemensamt möte mellan WTO:s handels- och miljöministrar. Parlamentet erinrar om att UNFCCC är det forum där ett internationellt avtal om hanteringen av klimatförändringar ska uppnås. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för WTO-förhandlingarna och bilaterala handelsavtal yrka på att liberaliseringen av handeln, särskilt för naturliga råvaror, inte äventyrar en hållbar resursförvaltning och att klimat- och artskyddsmål integreras i avtalen. Parlamentet uppmanar för detta ändamål kommissionen att inom ramen för WTO insistera på att man redan före partskonferensen till FN:s konvention om klimatförändringar (UNFCCC COP) i Johannesburg 2011 anordnar ett gemensamt möte mellan WTO:s handels- och miljöministrar. Parlamentet erinrar om att UNFCCC är det forum där ett internationellt avtal om hanteringen av klimatförändringar ska uppnås.

| 14. | Europaparlamentet anser det angelägnare än någonsin att inleda en offentlig dialog om inrättande av en världsmiljöorganisation. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser det angelägnare än någonsin att inleda en offentlig dialog om inrättande av en världsmiljöorganisation.

Att stärka det positiva samspelet mellan handeln och klimatskyddet

| 15. | Europaparlamentet erkänner den positiva roll som handeln kan spela för spridningen av varor och tjänster som bidrar till klimatskyddet. Parlamentet anser att klimatskyddet och liberaliseringen av handeln kan vara ömsesidigt förstärkande genom att underlätta utbytet av miljövaror och miljötjänster, men att det först är nödvändigt att upprätta en förteckning över dessa varor och tjänster enligt stränga miljökriterier och i samarbete med WTO:s medlemsländer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erkänner den positiva roll som handeln kan spela för spridningen av varor och tjänster som bidrar till klimatskyddet. Parlamentet anser att klimatskyddet och liberaliseringen av handeln kan vara ömsesidigt förstärkande genom att underlätta utbytet av miljövaror och miljötjänster, men att det först är nödvändigt att upprätta en förteckning över dessa varor och tjänster enligt stränga miljökriterier och i samarbete med WTO:s medlemsländer.

| 16. | Europaparlamentet är medvetet om att handel är ett viktigt redskap för tekniköverföring till utvecklingsländerna. Det är nödvändigt att minska hindren för ”grön handel” t.ex. genom att på WTO nivå eliminera tullarna på ”gröna varor”. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är medvetet om att handel är ett viktigt redskap för tekniköverföring till utvecklingsländerna. Det är nödvändigt att minska hindren för ”grön handel” t.ex. genom att på WTO nivå eliminera tullarna på ”gröna varor”.

| 17. | Europaparlamentet önskar att EU ska föregå med gott exempel och minska antalet hinder, såsom tullar och avgifter, för handeln med grön teknik samt klimat- och miljövänliga produkter, och främja så kallade miljöprodukter och miljötjänster (EGS), även på grundval av handlingsplanen från Bali och den gröna klimatfonden inrättad i Köpenhamn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet önskar att EU ska föregå med gott exempel och minska antalet hinder, såsom tullar och avgifter, för handeln med grön teknik samt klimat- och miljövänliga produkter, och främja så kallade miljöprodukter och miljötjänster (EGS), även på grundval av handlingsplanen från Bali och den gröna klimatfonden inrättad i Köpenhamn.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av miljötekniska innovationer och erkänner den roll som handeln kan spela för överföringen av denna teknik mellan olika länder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar vikten av miljötekniska innovationer och erkänner den roll som handeln kan spela för överföringen av denna teknik mellan olika länder.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta huvudansvaret för arbetet med att ringa in de viktigaste hindren mot utbredningen av teknik i utvecklingsländerna i syfte att hantera klimatförändringarna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU att ta huvudansvaret för arbetet med att ringa in de viktigaste hindren mot utbredningen av teknik i utvecklingsländerna i syfte att hantera klimatförändringarna.

| 20. | Europaparlamentet erkänner att innovationer kan främjas genom olika ersättningssystem och att dessa system inte på samma sätt gynnar tekniköverföring. Parlamentet konstaterar även, när det gäller system för immaterialrätt och tekniköverföring, att man måste hantera oron för skydd av dessa, mot bakgrund av svaga politiska institutioner och frånvaro av rättstatliga principer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att studera samtliga ersättningssystem för innovationer, med beaktande av risken för uteslutning av vissa länder, och att ta med resultatet av detta arbete i sin klimatdiplomati. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet erkänner att innovationer kan främjas genom olika ersättningssystem och att dessa system inte på samma sätt gynnar tekniköverföring. Parlamentet konstaterar även, när det gäller system för immaterialrätt och tekniköverföring, att man måste hantera oron för skydd av dessa, mot bakgrund av svaga politiska institutioner och frånvaro av rättstatliga principer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att studera samtliga ersättningssystem för innovationer, med beaktande av risken för uteslutning av vissa länder, och att ta med resultatet av detta arbete i sin klimatdiplomati.

| 21. | Europaparlamentet oroar sig över den snedvridande effekten av subventioner för fossila bränslen för den globala handeln samt över deras inverkan på klimatet och deras kostnad för de offentliga finanserna. Parlamentet ställer sig positivt till G20-ländernas engagemang för ett gradvis avskaffande av dessa subventioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet oroar sig över den snedvridande effekten av subventioner för fossila bränslen för den globala handeln samt över deras inverkan på klimatet och deras kostnad för de offentliga finanserna. Parlamentet ställer sig positivt till G20-ländernas engagemang för ett gradvis avskaffande av dessa subventioner.

| 22. | Europaparlamentet vill att Europeiska unionen intar en internationellt ledande roll på detta område och uppmanar kommissionen att snabbt föreslå en tidsplan för avskaffande av dessa subventioner inom EU, eftersom en sådan process måste omfatta genomförandet av sociala och industriella kompletterande åtgärder. Parlamentet erinrar för övrigt om sin begäran till kommissionen och medlemsstaterna att informera parlamentet om lån som beviljas av exportkreditorganen och Europeiska investeringsbanken för projekt med negativ inverkan på klimatet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet vill att Europeiska unionen intar en internationellt ledande roll på detta område och uppmanar kommissionen att snabbt föreslå en tidsplan för avskaffande av dessa subventioner inom EU, eftersom en sådan process måste omfatta genomförandet av sociala och industriella kompletterande åtgärder. Parlamentet erinrar för övrigt om sin begäran till kommissionen och medlemsstaterna att informera parlamentet om lån som beviljas av exportkreditorganen och Europeiska investeringsbanken för projekt med negativ inverkan på klimatet.

| 23. | Europaparlamentet motsätter sig subventionering av fossila bränslen och kräver ett ökat främjande av miljövänlig, förnybar energi samt forskning i och utveckling av decentraliserade energikällor särskilt i utvecklingsländerna. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om G20-avtalet om att fasa ut subventionering av fossila bränslen och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en EU-strategi för dess genomförande med tydliga tidsfrister och kompensationssystem där så är lämpligt. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet motsätter sig subventionering av fossila bränslen och kräver ett ökat främjande av miljövänlig, förnybar energi samt forskning i och utveckling av decentraliserade energikällor särskilt i utvecklingsländerna. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om G20-avtalet om att fasa ut subventionering av fossila bränslen och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en EU-strategi för dess genomförande med tydliga tidsfrister och kompensationssystem där så är lämpligt.

Att göra priserna inom den internationella handeln mer rättvisa och att undvika koldioxidläckage

| 24. | Europaparlamentet påpekar att liberaliseringen av handeln kan få en negativ inverkan på klimatskyddet om vissa länder gör avsaknaden av klimatåtgärder till en konkurrensfördel. Parlamentet föreslår därför en reform av WTO:s anti-dumpningsregler i syfte att i dessa regler införliva rättvisa miljöpriser i enlighet med de globala miljöskyddsnormerna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att liberaliseringen av handeln kan få en negativ inverkan på klimatskyddet om vissa länder gör avsaknaden av klimatåtgärder till en konkurrensfördel. Parlamentet föreslår därför en reform av WTO:s anti-dumpningsregler i syfte att i dessa regler införliva rättvisa miljöpriser i enlighet med de globala miljöskyddsnormerna.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att vissa länder kan skaffa sig komparativa fördelar genom att subventionera energipriserna och inte tillämpa några restriktioner eller kvoter för koldioxidutsläppen. På grund av de obegränsade och därmed relativt billiga koldioxidutsläppen har dessa länder inget incitament för att ansluta sig till de multilaterala klimatförändringsavtalen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att vissa länder kan skaffa sig komparativa fördelar genom att subventionera energipriserna och inte tillämpa några restriktioner eller kvoter för koldioxidutsläppen. På grund av de obegränsade och därmed relativt billiga koldioxidutsläppen har dessa länder inget incitament för att ansluta sig till de multilaterala klimatförändringsavtalen.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar dock att klimatförhandlingarna utgår från principen med ett ”gemensamt men differentierat ansvar” och att bristerna hos klimatpolitiken i utvecklingsländerna allmänt sett kan förklaras genom deras begränsade finansiella eller tekniska kapacitet och inte genom miljödumpning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar dock att klimatförhandlingarna utgår från principen med ett ”gemensamt men differentierat ansvar” och att bristerna hos klimatpolitiken i utvecklingsländerna allmänt sett kan förklaras genom deras begränsade finansiella eller tekniska kapacitet och inte genom miljödumpning.

| 27. | Europaparlamentet vill i detta sammanhang att en ingående EU-debatt ska föras om koldioxidläckage från industrin inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem och om hur detta problem kan lösas. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet vill i detta sammanhang att en ingående EU-debatt ska föras om koldioxidläckage från industrin inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem och om hur detta problem kan lösas.

| 28. | Europaparlamentet erinrar om att få industrisektorer uppvisar en stor risk för koldioxidläckage, enligt kommissionens senaste meddelande om denna fråga av den 26 maj 2010 (KOM(2010)0265), och anser att en noggrann sektorsvis analys måste göras för att identifiera dessa sektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt tillämpa en sådan strategi snarare än ett antal identiska kvantitativa kriterier för alla industrisektorer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erinrar om att få industrisektorer uppvisar en stor risk för koldioxidläckage, enligt kommissionens senaste meddelande om denna fråga av den 26 maj 2010 (KOM(2010)0265), och anser att en noggrann sektorsvis analys måste göras för att identifiera dessa sektorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt tillämpa en sådan strategi snarare än ett antal identiska kvantitativa kriterier för alla industrisektorer.

| 29. | Europaparlamentet betonar att det inte finns någon enhetlig lösning för de industrisektorer där det finns en risk för koldioxidläckage och att produkternas beskaffenhet och marknadsstrukturen är viktiga kriterier för att välja mellan de tillgängliga verktygen (kostnadsfri tilldelning av kvoter, statsstöd eller gränsanpassning). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att det inte finns någon enhetlig lösning för de industrisektorer där det finns en risk för koldioxidläckage och att produkternas beskaffenhet och marknadsstrukturen är viktiga kriterier för att välja mellan de tillgängliga verktygen (kostnadsfri tilldelning av kvoter, statsstöd eller gränsanpassning).

| 30. | Europaparlamentet anser att en multilateral överenskommelse om klimatet skulle vara det bästa instrumentet för att internalisera negativa externa miljöeffekter i samband med koldioxidutsläpp, men att detta dock inte torde kunna uppnås inom en nära framtid. Parlamentet anser därför att EU bör fortsätta att undersöka möjligheterna att för de industrisektorer som släpper ut koldioxid införa lämpliga miljöpolitiska instrument och införa ett system för handel med utsläppsrätter för koldioxidutsläpp, t.ex. genom en utsläppsmekanism för koldioxid inom ramen för WTO:s regelverk. Parlamentet menar att en sådan mekanism skulle göra det möjligt att ta itu med risker att koldioxidutsläppen flyttar till tredjeländer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att en multilateral överenskommelse om klimatet skulle vara det bästa instrumentet för att internalisera negativa externa miljöeffekter i samband med koldioxidutsläpp, men att detta dock inte torde kunna uppnås inom en nära framtid. Parlamentet anser därför att EU bör fortsätta att undersöka möjligheterna att för de industrisektorer som släpper ut koldioxid införa lämpliga miljöpolitiska instrument och införa ett system för handel med utsläppsrätter för koldioxidutsläpp, t.ex. genom en utsläppsmekanism för koldioxid inom ramen för WTO:s regelverk. Parlamentet menar att en sådan mekanism skulle göra det möjligt att ta itu med risker att koldioxidutsläppen flyttar till tredjeländer.

| 31. | Europaparlamentet fastslår entydigt att gränsskattejusteringar inte bör fungera som ett instrument för protektionism utan som ett sätt att minska utsläppen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet fastslår entydigt att gränsskattejusteringar inte bör fungera som ett instrument för protektionism utan som ett sätt att minska utsläppen.

Att främja en differentiering av produkterna enligt deras klimatpåverkan

| 32. | Europaparlamentet anser att EU som världens största handelsblock kan fastställa världsomspännande standarder och stöder utveckling och spridning av system för certifiering och märkning i vilka hänsyn tas till sociala och miljömässiga kriterier. Parlamentet framhäver det framgångsrika arbete som internationella frivilligorganisationer utfört vid utveckling och främjande av sådana märken och certifikat, och stöder uttryckligen en omfattande användning av dessa. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att EU som världens största handelsblock kan fastställa världsomspännande standarder och stöder utveckling och spridning av system för certifiering och märkning i vilka hänsyn tas till sociala och miljömässiga kriterier. Parlamentet framhäver det framgångsrika arbete som internationella frivilligorganisationer utfört vid utveckling och främjande av sådana märken och certifikat, och stöder uttryckligen en omfattande användning av dessa.

| 33. | Europaparlamentet erinrar om att WTO:s regelverk tillåter att kvalificeringsåtgärder vidtas för handeln om det visar sig nödvändigt och om de är proportionerliga och inte diskriminerar länder med identiska tillverkningsförhållanden. Parlamentet konstaterar dock att det är viktigt med förtydliganden för att sådana kvalificeringsåtgärder ska kunna tillämpas på grundval av klimatkriterier för dessa produkters tillverkningsförfaranden och tillverkningsmetoder. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet erinrar om att WTO:s regelverk tillåter att kvalificeringsåtgärder vidtas för handeln om det visar sig nödvändigt och om de är proportionerliga och inte diskriminerar länder med identiska tillverkningsförhållanden. Parlamentet konstaterar dock att det är viktigt med förtydliganden för att sådana kvalificeringsåtgärder ska kunna tillämpas på grundval av klimatkriterier för dessa produkters tillverkningsförfaranden och tillverkningsmetoder.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för ett återupptagande av diskussionerna inom WTO om tillverkningsförfaranden och tillverkningsmetoder och om möjligheten att särbehandla liknande produkter utifrån deras koldioxid- och energiavtryck eller utifrån tekniska normer. Parlamentet anser att ett sådant initiativ skulle kunna godtas av WTO:s medlemmar om det åtföljs av åtgärder som underlättar tekniköverföring. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för ett återupptagande av diskussionerna inom WTO om tillverkningsförfaranden och tillverkningsmetoder och om möjligheten att särbehandla liknande produkter utifrån deras koldioxid- och energiavtryck eller utifrån tekniska normer. Parlamentet anser att ett sådant initiativ skulle kunna godtas av WTO:s medlemmar om det åtföljs av åtgärder som underlättar tekniköverföring.

| 35. | Europaparlamentet vill dock inte att den aktuella bristen på tydlighet när det gäller tillverkningsförfaranden och tillverkningsmetoder inom ramen för WTO ska leda till att unionen underlåter att agera, eftersom den tvärtom måste utnyttja detta handlingsutrymme. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet vill dock inte att den aktuella bristen på tydlighet när det gäller tillverkningsförfaranden och tillverkningsmetoder inom ramen för WTO ska leda till att unionen underlåter att agera, eftersom den tvärtom måste utnyttja detta handlingsutrymme.

| 36. | Europaparlamentet betonar att insatser måste göras för att se till att negativa miljöeffekter som orsakas av handeln återspeglas i priserna och att principen om att ”förorenaren betalar” stärks. Parlamentet insisterar på att märknings- och informationssystemen för miljöstandarder måste harmoniseras. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att insatser måste göras för att se till att negativa miljöeffekter som orsakas av handeln återspeglas i priserna och att principen om att ”förorenaren betalar” stärks. Parlamentet insisterar på att märknings- och informationssystemen för miljöstandarder måste harmoniseras.

| 37. | Europaparlamentet gläder sig därför över att Europeiska unionen har infört hållbarhetskriterier för biobränslen som produceras inom EU eller importeras. Parlamentet uppmanar Europeiska kommissionen att undersöka om detta tillvägagångssätt kan utvidgas till att även omfatta biomassa och jordbruksprodukter. Parlamentet kräver att den indirekt ändrade markanvändningen på grund av biobränslen ska beaktas, och förväntar sig att kommissionen presenterar ett förslag före slutet av 2010 i enlighet med sitt åtagande gentemot Europaparlamentet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet gläder sig därför över att Europeiska unionen har infört hållbarhetskriterier för biobränslen som produceras inom EU eller importeras. Parlamentet uppmanar Europeiska kommissionen att undersöka om detta tillvägagångssätt kan utvidgas till att även omfatta biomassa och jordbruksprodukter. Parlamentet kräver att den indirekt ändrade markanvändningen på grund av biobränslen ska beaktas, och förväntar sig att kommissionen presenterar ett förslag före slutet av 2010 i enlighet med sitt åtagande gentemot Europaparlamentet.

| 38. | Europaparlamentet anser att man för produktion av biobränsle och biomassa bör utveckla äkta, bindande hållbarhetskriterier och hållbarhetsstandarder, i vilka hänsyn tas till de växthusgaser och små partiklar som frigörs till följd av indirekta ändringar av markanvändningen (ILUC) och hela produktionscykeln. Parlamentet betonar att en tryggad livsmedelsförsörjning för befolkningen måste prioriteras framför produktion av biobränsle och att man snarast måste ta ett helhetsgrepp om en hållbar policy och praxis för markanvändning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att man för produktion av biobränsle och biomassa bör utveckla äkta, bindande hållbarhetskriterier och hållbarhetsstandarder, i vilka hänsyn tas till de växthusgaser och små partiklar som frigörs till följd av indirekta ändringar av markanvändningen (ILUC) och hela produktionscykeln. Parlamentet betonar att en tryggad livsmedelsförsörjning för befolkningen måste prioriteras framför produktion av biobränsle och att man snarast måste ta ett helhetsgrepp om en hållbar policy och praxis för markanvändning.

| 39. | Europaparlamentet anser att det är av största vikt att det finns stränga hållbarhetsstandarder när det gäller den internationella handeln med biodrivmedel, med tanke på deras motsägelsefulla miljömässiga och sociala effekter. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det är av största vikt att det finns stränga hållbarhetsstandarder när det gäller den internationella handeln med biodrivmedel, med tanke på deras motsägelsefulla miljömässiga och sociala effekter.

| 40. | Europaparlamentet är för övrigt nöjt med den europeiska överenskommelse som man har kommit fram till om olagligt timmer och väntar otåligt på att man ska gå vidare med frivilliga partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet är för övrigt nöjt med den europeiska överenskommelse som man har kommit fram till om olagligt timmer och väntar otåligt på att man ska gå vidare med frivilliga partnerskapsavtal.

Liberaliseringen av handeln får inte leda till att en ambitiös klimatpolitik ifrågasätts

| 41. | Europaparlamentet oroar sig över att kommissionen i sina handelsavtal vill förespråka en liberalisering av handeln med timmer, och i synnerhet att man vill avskaffa restriktionerna för timmerexport, trots den ökade risken för avskogning och de negativa konsekvenserna för klimatet, den biologiska mångfalden, utvecklingen och lokalbefolkningarna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet oroar sig över att kommissionen i sina handelsavtal vill förespråka en liberalisering av handeln med timmer, och i synnerhet att man vill avskaffa restriktionerna för timmerexport, trots den ökade risken för avskogning och de negativa konsekvenserna för klimatet, den biologiska mångfalden, utvecklingen och lokalbefolkningarna.

| 42. | Europaparlamentet betonar särskilt att målen när det gäller klimat och biologisk mångfald måste stämma överens med handelsvillkoren för att exempelvis insatserna mot avskogning ska vara effektiva. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar särskilt att målen när det gäller klimat och biologisk mångfald måste stämma överens med handelsvillkoren för att exempelvis insatserna mot avskogning ska vara effektiva.

| 43. | Europaparlamentet anser att nya internationella klimatskyddsavtal måste innehålla konkreta garantier för att minska de negativa miljöeffekterna av den internationella handeln med timmer och se till att avskogningen, vars omfattning är oroväckande, upphör. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att nya internationella klimatskyddsavtal måste innehålla konkreta garantier för att minska de negativa miljöeffekterna av den internationella handeln med timmer och se till att avskogningen, vars omfattning är oroväckande, upphör.

Att fullt ut integrera transporterna i handels- och klimatproblematiken

| 44. | Europaparlamentet beklagar att det nuvarande handelssystemet leder till en global uppdelning av arbetskraft och produktion, som grundar sig på en mycket omfattande transportapparat som inte bär sina egna miljökostnader. Europaparlamentet vill att klimatkostnaden för internationella transporter ska internaliseras i transportpriset, oavsett om det sker genom införande av skatter eller genom avgiftsbelagda system för handel med utsläppsrätter. Parlamentet gläder sig över att luftfarten ska inlemmas i EU:s utsläppshandelssystem och förväntar sig att kommissionen ska ta ett liknande initiativ för sjötransporter senast 2011 som kan träda i kraft 2013, om det till dess visar sig omöjligt att införa en global mekanism. Europaparlamentet beklagar att bränsle som används vid godstransporter till andra kontinenter inte är belagt med skatt. Parlamentet förespråkar att skatt införs för sådant bränsle och sådana produkter, särskilt de som transporteras med flyg. Parlamentet förväntar sig i övrigt att kommissionen ska ta initiativ till att ifrågasätta stödet till de mest förorenande transportslagen, som exempelvis skattebefrielse för energi från fotogen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet beklagar att det nuvarande handelssystemet leder till en global uppdelning av arbetskraft och produktion, som grundar sig på en mycket omfattande transportapparat som inte bär sina egna miljökostnader. Europaparlamentet vill att klimatkostnaden för internationella transporter ska internaliseras i transportpriset, oavsett om det sker genom införande av skatter eller genom avgiftsbelagda system för handel med utsläppsrätter. Parlamentet gläder sig över att luftfarten ska inlemmas i EU:s utsläppshandelssystem och förväntar sig att kommissionen ska ta ett liknande initiativ för sjötransporter senast 2011 som kan träda i kraft 2013, om det till dess visar sig omöjligt att införa en global mekanism. Europaparlamentet beklagar att bränsle som används vid godstransporter till andra kontinenter inte är belagt med skatt. Parlamentet förespråkar att skatt införs för sådant bränsle och sådana produkter, särskilt de som transporteras med flyg. Parlamentet förväntar sig i övrigt att kommissionen ska ta initiativ till att ifrågasätta stödet till de mest förorenande transportslagen, som exempelvis skattebefrielse för energi från fotogen.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att koldioxidutsläppen inom den internationella handeln avsevärt kan minskas. Parlamentet kräver att de transport- och miljökostnader som uppstår räknas med i produktpriserna (internalisering av externa kostnader), särskilt så att sjöfarten, som står för 90 procent av transporterna inom den internationella handeln, införlivas i det europeiska systemet för handeln med utsläppsrätter (ETS). |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att koldioxidutsläppen inom den internationella handeln avsevärt kan minskas. Parlamentet kräver att de transport- och miljökostnader som uppstår räknas med i produktpriserna (internalisering av externa kostnader), särskilt så att sjöfarten, som står för 90 procent av transporterna inom den internationella handeln, införlivas i det europeiska systemet för handeln med utsläppsrätter (ETS).

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra allt de kan för att uppnå ett rättsligt bindande avtal om minskning av utsläppen från fartyg inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra allt de kan för att uppnå ett rättsligt bindande avtal om minskning av utsläppen från fartyg inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen.

| 47. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att internationella åtaganden om att minska utsläpp av växthusgaser också avser internationell flygtransport och sjöfart. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att internationella åtaganden om att minska utsläpp av växthusgaser också avser internationell flygtransport och sjöfart.

| 48. | Europaparlamentet betonar att de ökade koldioxidutsläppen från transport och internationell handel undergräver EU:s klimatförändringsstrategi och anser därför att det finns starka skäl att ändra inriktning i utvecklingsländerna, från en exportledd utvecklingsstrategi till en intern utvecklingspolitik som grundar sig på varierad och lokal konsumtion och produktion. En sådan strategi skulle enligt parlamentet ha positiva effekter på sysselsättningen både i EU och i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att de ökade koldioxidutsläppen från transport och internationell handel undergräver EU:s klimatförändringsstrategi och anser därför att det finns starka skäl att ändra inriktning i utvecklingsländerna, från en exportledd utvecklingsstrategi till en intern utvecklingspolitik som grundar sig på varierad och lokal konsumtion och produktion. En sådan strategi skulle enligt parlamentet ha positiva effekter på sysselsättningen både i EU och i utvecklingsländerna.

| 49. | Europaparlamentet anser att eftersom klimatkostnaden inte kommer att synas i transportpriset måste främjandet av en hållbar lokalproduktion uppmuntras, framför allt genom bättre konsumentinformation. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att eftersom klimatkostnaden inte kommer att synas i transportpriset måste främjandet av en hållbar lokalproduktion uppmuntras, framför allt genom bättre konsumentinformation.

Att stärka verktygen för enhetliga regler för handeln och klimatet

| 50. | Europaparlamentet begär, i syfte att säkerställa samstämmigheten i Europeiska unionens handels- och klimatpolitik, att koldioxidpåverkan av all handelspolitik ska fastställas, att handelspolitiken eventuellt ska anpassas för att minska koldioxidpåverkan, och att utjämningsåtgärder – i form av politiskt, tekniskt och finansiellt samarbete – ska vara obligatoriska vid negativ klimatpåverkan. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet begär, i syfte att säkerställa samstämmigheten i Europeiska unionens handels- och klimatpolitik, att koldioxidpåverkan av all handelspolitik ska fastställas, att handelspolitiken eventuellt ska anpassas för att minska koldioxidpåverkan, och att utjämningsåtgärder – i form av politiskt, tekniskt och finansiellt samarbete – ska vara obligatoriska vid negativ klimatpåverkan.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar EU att använda de övergripande miljöbestämmelserna i bilaterala och regionala handelsavtal som utvecklingsverktyg genom att framhäva behovet av ett korrekt genomförande av miljöklausuler och samarbetsmekanismer för att öka tekniköverföringen, det tekniska stödet och kapacitetsuppbyggnaden. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar EU att använda de övergripande miljöbestämmelserna i bilaterala och regionala handelsavtal som utvecklingsverktyg genom att framhäva behovet av ett korrekt genomförande av miljöklausuler och samarbetsmekanismer för att öka tekniköverföringen, det tekniska stödet och kapacitetsuppbyggnaden.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt inkludera miljöklausuler i handelsavtal som ingås med tredjeländer, med särskild tonvikt på att minskade koldioxidutsläpp och överföring av teknik med låga utsläpp. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt inkludera miljöklausuler i handelsavtal som ingås med tredjeländer, med särskild tonvikt på att minskade koldioxidutsläpp och överföring av teknik med låga utsläpp.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar införandet av klimatförändringsdimensionen i bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling av handelsavtal. I vissa fall, såsom frihandelsavtalet mellan EU och Medelhavsländerna, visar emellertid bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling att avtalet kommer att påverka klimatet negativt, vilket inte togs upp till behandling innan avtalets ingicks. Parlamentet anser att handelsavtal under inga omständigheter bör undergräva multilaterala miljöavtal. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar införandet av klimatförändringsdimensionen i bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling av handelsavtal. I vissa fall, såsom frihandelsavtalet mellan EU och Medelhavsländerna, visar emellertid bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling att avtalet kommer att påverka klimatet negativt, vilket inte togs upp till behandling innan avtalets ingicks. Parlamentet anser att handelsavtal under inga omständigheter bör undergräva multilaterala miljöavtal.

| 54. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att införa miljökriterier i det allmänna preferenssystemet i samband med reformen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att införa miljökriterier i det allmänna preferenssystemet i samband med reformen.

| 55. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör eftersträva harmonisering i förhandlingsstrategierna för handels- och miljöpolitiken för att undvika farhågor om handelshinder hos EU:s partner och för att samtidigt leva upp till sina bindande mål i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör eftersträva harmonisering i förhandlingsstrategierna för handels- och miljöpolitiken för att undvika farhågor om handelshinder hos EU:s partner och för att samtidigt leva upp till sina bindande mål i kampen mot klimatförändringarna.

| 56. | Europaparlamentet anser att ”klimatdiplomati” måste främjas med större skärpa och konsekvens i EU:s handelsförbindelser med länder som inte omfattas av multilaterala miljöskyddskonventioner. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att ”klimatdiplomati” måste främjas med större skärpa och konsekvens i EU:s handelsförbindelser med länder som inte omfattas av multilaterala miljöskyddskonventioner.

Enhetliga regler för handeln och klimatet inom Europeiska unionen i förhållande till utvecklingsländerna

| 57. | Europaparlamentet inser att enhetliga regler för EU:s handels- och klimatpolitik kan användas eller uppfattas av partnerländerna som ett indirekt sätt att minska EU:s import och öka dess export. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet inser att enhetliga regler för EU:s handels- och klimatpolitik kan användas eller uppfattas av partnerländerna som ett indirekt sätt att minska EU:s import och öka dess export.

| 58. | Europaparlamentet betonar därför vikten av att förhandla med utvecklingsländerna om alla åtgärder som unionen kan komma att vidta, i synnerhet när det gäller gränsanpassning. Det är också nödvändigt att unionen håller fast vid sina åtaganden om klimatstöd till utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar därför vikten av att förhandla med utvecklingsländerna om alla åtgärder som unionen kan komma att vidta, i synnerhet när det gäller gränsanpassning. Det är också nödvändigt att unionen håller fast vid sina åtaganden om klimatstöd till utvecklingsländerna.

| 59. | Europaparlamentet oroar sig i detta hänseende över att den tidiga finansiering, som EU-länderna utlovat vid klimattoppmötet i Köpenhamn, delvis kommer från åtaganden som gjorts inom ramen för det offentliga utvecklingsstödet och ska utbetalas som lån, i motsats till parlamentets krav. Parlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa en rapport om denna finansiering som gör det möjligt att bedöma lämpligheten med avseende på den verkliga situationen, de åtaganden som gjorts och parlamentets krav. Parlamentet efterfrågar även en bättre samordning av finansieringens tematiska och geografiska användning. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet oroar sig i detta hänseende över att den tidiga finansiering, som EU-länderna utlovat vid klimattoppmötet i Köpenhamn, delvis kommer från åtaganden som gjorts inom ramen för det offentliga utvecklingsstödet och ska utbetalas som lån, i motsats till parlamentets krav. Parlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa en rapport om denna finansiering som gör det möjligt att bedöma lämpligheten med avseende på den verkliga situationen, de åtaganden som gjorts och parlamentets krav. Parlamentet efterfrågar även en bättre samordning av finansieringens tematiska och geografiska användning.

| 60. | Europaparlamentet erinrar om de åtaganden som gjorts av de industrialiserade länderna, däribland unionens medlemsstater, om att överväga att tillämpa innovativ finansiering för att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet erinrar om de åtaganden som gjorts av de industrialiserade länderna, däribland unionens medlemsstater, om att överväga att tillämpa innovativ finansiering för att bekämpa klimatförändringarna.

| 61. | Europaparlamentet är övertygat om att kampen mot klimatförändringarna måste bygga på principen om solidaritet mellan industri- och utvecklingsländerna, och möjligen i närmare samarbete med FN, WTO och övriga Bretton Woods-institutioner. Parlamentet kräver därför att utvecklings-, tillväxt- och industriländerna gemensamt utvecklar ett globalt koncept för handeln med utsläppsrätter och beskattningen av energi och utsläpp av växthusgaser för att dels förebygga utflyttning av företag (carbon leakage), dels generera finansiella resurser för åtgärder för att bekämpa klimatförändringar samt minska och anpassa sig till konsekvenserna av dessa. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet är övertygat om att kampen mot klimatförändringarna måste bygga på principen om solidaritet mellan industri- och utvecklingsländerna, och möjligen i närmare samarbete med FN, WTO och övriga Bretton Woods-institutioner. Parlamentet kräver därför att utvecklings-, tillväxt- och industriländerna gemensamt utvecklar ett globalt koncept för handeln med utsläppsrätter och beskattningen av energi och utsläpp av växthusgaser för att dels förebygga utflyttning av företag (carbon leakage), dels generera finansiella resurser för åtgärder för att bekämpa klimatförändringar samt minska och anpassa sig till konsekvenserna av dessa.

| 62. | Europaparlamentet understryker att en ökad tekniköverföring till utvecklingsländerna för att ta itu med koldioxidläckage kommer att vara en avgörande aspekt i en klimatordning för perioden efter 2012. Parlamentet beklagar att tekniköverföring endast utgör en mycket liten del av det offentliga utvecklingsbiståndet och uppmanar med kraft medlemsstaterna att tillhandahålla ytterligare tekniskt och ekonomiskt stöd till utvecklingsländerna så att de kan hantera konsekvenserna av klimatförändringarna, att leva upp till klimatrelaterade standarder och att inkludera förhandsbedömningar av hur standarder samt märknings- och certifieringssystem inverkar på utvecklingen. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker att en ökad tekniköverföring till utvecklingsländerna för att ta itu med koldioxidläckage kommer att vara en avgörande aspekt i en klimatordning för perioden efter 2012. Parlamentet beklagar att tekniköverföring endast utgör en mycket liten del av det offentliga utvecklingsbiståndet och uppmanar med kraft medlemsstaterna att tillhandahålla ytterligare tekniskt och ekonomiskt stöd till utvecklingsländerna så att de kan hantera konsekvenserna av klimatförändringarna, att leva upp till klimatrelaterade standarder och att inkludera förhandsbedömningar av hur standarder samt märknings- och certifieringssystem inverkar på utvecklingen.

*

* *

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet och kommissionen, de nationella parlamenten och den verkställande sekreteraren för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) samt till den sextonde partskonferensen (COP 16). |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet och kommissionen, de nationella parlamenten och den verkställande sekreteraren för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) samt till den sextonde partskonferensen (COP 16).

---

(1)  Changements Climatiques 2007: Rapport de Synthèse; utgiven av Rajendra K. Pachauri och Andy Reisinger, Genève 2007, http://www.ipcc.ch/pdf/assessment-report/ar4/syr/ar4_syr_fr.pdf och rapporter från arbetsgrupperna: Les éléments scientifiques, bidrag från arbetsgrupp I, utgiven av S. Solomon, D. Qin, M. Manning, Z. Chen, M. Marquis, K. Averyt, M. Tignor och H.L. Miller, Jr.; Conséquences, adaptation et vulnérabilité, bidrag från arbetsgrupp II, utgiven av M. Parry, O. Canziani, J. Palutikof, P. van der Linden och C. Hanson; Atténuation du Changement Climatique, bidrag från arbetsgrupp III, utgiven av B. Metz, O. Davidson, P. Bosch, R. Dave och L. Meyer.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2010)0019.

(3)  EUT C 297 E, 20.11.2008, s. 193.

(4)  EUT C 160, 19.6.2010, s. 1 och s. 8.

(5)  http://www.agassessment.org/

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/101

---

Torsdagen den 25 november 2010Företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal

P7_TA(2010)0446

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (2009/2201(INI))

2012/C 99 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 12, 21, 28, 29, 30 och 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 12, 21, 28, 29, 30 och 31 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag, ILO:s trepartsförklaring om principer för multinationella företag och socialpolitik samt uppförandekoder som har antagits under överinsyn av internationella organisationer som FAO, WHO och Världsbanken samt insatser som har med företagens verksamhet i utvecklingsländerna att göra under beskydd av FN:s handels- och utvecklingskonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag, ILO:s trepartsförklaring om principer för multinationella företag och socialpolitik samt uppförandekoder som har antagits under överinsyn av internationella organisationer som FAO, WHO och Världsbanken samt insatser som har med företagens verksamhet i utvecklingsländerna att göra under beskydd av FN:s handels- och utvecklingskonferens,

| — | med beaktande av initiativet Global Compact, som lanserades av FN i september 2000, och rapporten från FN:s generalsekreterare ”Towards global partnerships – Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector”, från den 10 augusti 2005 (05-45706 (E) 020905), tillkännagivandet den 9 oktober 2006 från FN:s Global Compact och Global Reporting Initiative samt de principer om ansvarsfulla investeringar som FN presenterade i januari 2006 och som samordnas av UNEP:s Finance Initiative och FN:s Global Compact, |
| --- | --- |

—

med beaktande av initiativet Global Compact, som lanserades av FN i september 2000, och rapporten från FN:s generalsekreterare ”Towards global partnerships – Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector”, från den 10 augusti 2005 (05-45706 (E) 020905), tillkännagivandet den 9 oktober 2006 från FN:s Global Compact och Global Reporting Initiative samt de principer om ansvarsfulla investeringar som FN presenterade i januari 2006 och som samordnas av UNEP:s Finance Initiative och FN:s Global Compact,

| — | med beaktande av FN-normerna om transnationella och andra företags ansvar i fråga om mänskliga rättigheter som antogs i december 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-normerna om transnationella och andra företags ansvar i fråga om mänskliga rättigheter som antogs i december 2003 (1),

| — | med beaktande av Global Reporting Initiative (GRI) som lanserades 1997 (2) och de uppdaterade riktlinjer för hållbarhetsrapportering för G3 som offentliggjordes den 5 oktober 2006 samt de riktlinjer för G4 som för närvarande håller på att utarbetas av GRI, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Global Reporting Initiative (GRI) som lanserades 1997 (2) och de uppdaterade riktlinjer för hållbarhetsrapportering för G3 som offentliggjordes den 5 oktober 2006 samt de riktlinjer för G4 som för närvarande håller på att utarbetas av GRI,

| — | med beaktande av resultatet av FN:s världstoppmöte i Johannesburg 2002 om hållbar utveckling, i synnerhet kravet på initiativ i fråga om företagens ansvarsskyldighet och rådets slutsatser av den 3 december 2002 om uppföljningen av toppmötet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av FN:s världstoppmöte i Johannesburg 2002 om hållbar utveckling, i synnerhet kravet på initiativ i fråga om företagens ansvarsskyldighet och rådets slutsatser av den 3 december 2002 om uppföljningen av toppmötet (3),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om transnationella företags och andra företags ansvar i fråga om de mänskliga rättigheterna av den 15 februari 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om transnationella företags och andra företags ansvar i fråga om de mänskliga rättigheterna av den 15 februari 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005),

| — | med beaktande av rapporten från generalsekreterarens särskilda representant med ansvar för frågor om de mänskliga rättigheterna och transnationella och andra företag, ”Promotion and Protection of all Human Rights, Civil, Political, Economic, Social and Cultural, including the Right to Development”, av den 7 april 2008 (A/HRC/8/5 2008), samt av det nu pågående arbetet med den följande rapporten som planeras vara färdig 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från generalsekreterarens särskilda representant med ansvar för frågor om de mänskliga rättigheterna och transnationella och andra företag, ”Promotion and Protection of all Human Rights, Civil, Political, Economic, Social and Cultural, including the Right to Development”, av den 7 april 2008 (A/HRC/8/5 2008), samt av det nu pågående arbetet med den följande rapporten som planeras vara färdig 2011,

| — | med beaktande av rapporten från generalsekreterarens särskilda representant med ansvar för frågor om de mänskliga rättigheterna och transnationella och andra företag ”Business and Human Rights: Further steps toward the operationalization of the ’protect, respect and remedy’ framework”, av den 9 april 2010 (A/HRC/14/27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från generalsekreterarens särskilda representant med ansvar för frågor om de mänskliga rättigheterna och transnationella och andra företag ”Business and Human Rights: Further steps toward the operationalization of the ’protect, respect and remedy’ framework”, av den 9 april 2010 (A/HRC/14/27),

| — | med beaktande av referenssystemen och metoderna för certifiering och märkning av företagens beteende när det gäller hållbar utveckling, klimatförändringar och minskandet av fattigdom, exempelvis SA 8000-standarden om förbud mot barnarbete samt AFNOR- och ISO-standarderna om hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av referenssystemen och metoderna för certifiering och märkning av företagens beteende när det gäller hållbar utveckling, klimatförändringar och minskandet av fattigdom, exempelvis SA 8000-standarden om förbud mot barnarbete samt AFNOR- och ISO-standarderna om hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Kimberleyprocessen om kontroll av handeln med rådiamanter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kimberleyprocessen om kontroll av handeln med rådiamanter,

| — | med beaktande av de initiativ som tagits i olika medlemsstater för att främja företagens sociala ansvar och framför allt inrättandet i Danmark av ett statligt centrum för företagens sociala ansvar, som samordnar regeringens lagstiftningsinitiativ för företagens sociala ansvar och utarbetar praktiska hjälpmedel för företagen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de initiativ som tagits i olika medlemsstater för att främja företagens sociala ansvar och framför allt inrättandet i Danmark av ett statligt centrum för företagens sociala ansvar, som samordnar regeringens lagstiftningsinitiativ för företagens sociala ansvar och utarbetar praktiska hjälpmedel för företagen (4),

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, antagen genom generalförsamlingens resolution nr 61/295 den 13 september 2007, och FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, antagen genom generalförsamlingens resolution nr 61/295 den 13 september 2007, och FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989,

| — | med beaktande av de internationella miljökonventionerna, bland annat Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1987), Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall (1999), Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald (2000) och Kyotoprotokollet (1997), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella miljökonventionerna, bland annat Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1987), Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall (1999), Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till konventionen om biologisk mångfald (2000) och Kyotoprotokollet (1997),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 14 mars 2003 om grönboken om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 14 mars 2003 om grönboken om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar,

| — | med beaktande av slutrapporten och rekommendationerna från det europeiska flerpartsforumet för socialt ansvar av den 29 juni 2004, inbegripet den sjunde rekommendationen om stöd till åtgärder för att fastställa en lämplig rättslig ram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten och rekommendationerna från det europeiska flerpartsforumet för socialt ansvar av den 29 juni 2004, inbegripet den sjunde rekommendationen om stöd till åtgärder för att fastställa en lämplig rättslig ram,

| — | med beaktande av Brysselkonventionen från 1968, som konsoliderats genom rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (5) samt av kommissionens grönbok av den 21 april 2009 om översyn av förordning (EG) nr 44/2001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysselkonventionen från 1968, som konsoliderats genom rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (5) samt av kommissionens grönbok av den 21 april 2009 om översyn av förordning (EG) nr 44/2001),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok ”Främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar” (KOM(2001)0366), som därefter följts upp i vitboken ”Meddelande från kommissionen om företagens sociala ansvar – näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling” (KOM(2002)0347), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok ”Främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar” (KOM(2001)0366), som därefter följts upp i vitboken ”Meddelande från kommissionen om företagens sociala ansvar – näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling” (KOM(2002)0347),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2001/453/EG av den 30 maj 2001 om redovisning, värdering och lämnande av upplysningar när det gäller miljöaspekter i företags årsbokslut och förvaltningsberättelser (delgiven med nr K(2001)1495) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2001/453/EG av den 30 maj 2001 om redovisning, värdering och lämnande av upplysningar när det gäller miljöaspekter i företags årsbokslut och förvaltningsberättelser (delgiven med nr K(2001)1495) (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2004, ”Globaliseringens sociala dimension – EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (KOM(2004)0383), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2004, ”Globaliseringens sociala dimension – EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (KOM(2004)0383),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 mars 2006 till Europaparlamentet, rådet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, ”Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar” (KOM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 mars 2006 till Europaparlamentet, rådet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, ”Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar” (KOM(2006)0136),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 maj 2006, ”Anständigt arbete för alla – EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen” (KOM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 maj 2006, ”Anständigt arbete för alla – EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen” (KOM(2006)0249),

| — | med beaktande av det allmänna preferenssystemet, i kraft sedan den 1 januari 2006, som ger tullfrihet eller sänkta tullar för ett större antal produkter och som även omfattar ett nytt incitament för sårbara länder med särskilda behov i fråga om handel, finansiering och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det allmänna preferenssystemet, i kraft sedan den 1 januari 2006, som ger tullfrihet eller sänkta tullar för ett större antal produkter och som även omfattar ett nytt incitament för sårbara länder med särskilda behov i fråga om handel, finansiering och utveckling,

| — | med beaktande av punkt 13 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Sydkorea, undertecknat i oktober 2009, enligt vilket ”parterna ska sträva efter att underlätta och främja en varuhandel som bidrar till hållbar utveckling, inbegripet inom ramen för system för rättvis och etisk handel och sådana som innebär socialt ansvar och redovisningsskyldighet för företagen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 13 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Sydkorea, undertecknat i oktober 2009, enligt vilket ”parterna ska sträva efter att underlätta och främja en varuhandel som bidrar till hållbar utveckling, inbegripet inom ramen för system för rättvis och etisk handel och sådana som innebär socialt ansvar och redovisningsskyldighet för företagen”,

| — | med beaktande av artikel 270.3 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Peru, undertecknat i mars 2010, enligt vilket parterna är överens om att främja god affärssed vad gäller företagens sociala ansvar och ”erkänner att flexibla och frivilliga metoder som bygger på incitament kan bidra till överensstämmelse mellan handelsförfarandena och målen för hållbar utveckling”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 270.3 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Peru, undertecknat i mars 2010, enligt vilket parterna är överens om att främja god affärssed vad gäller företagens sociala ansvar och ”erkänner att flexibla och frivilliga metoder som bygger på incitament kan bidra till överensstämmelse mellan handelsförfarandena och målen för hållbar utveckling”,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 3 december 2001 om uppföljning av grönboken om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 3 december 2001 om uppföljning av grönboken om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (7),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om företagens sociala ansvar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 6 februari 2003 om företagens sociala ansvar (8),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/600/EG av den 12 juli 2005 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, där medlemsstaterna rekommenderas att uppmuntra företagen att utveckla sitt sociala ansvar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/600/EG av den 12 juli 2005 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, där medlemsstaterna rekommenderas att uppmuntra företagen att utveckla sitt sociala ansvar (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om barnarbete (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 juni 2010 om barnarbete (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG av den 18 juni 2003 om årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag, banker och andra finansinstitut samt försäkringsföretag (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG av den 18 juni 2003 om årsbokslut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag, banker och andra finansinstitut samt försäkringsföretag (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 1999 om EU-normer för europeiska företag som är verksamma i utvecklingsländer: mot en europeisk uppförandekod (14), i vilken det rekommenderas att en uppförandekod av europeisk modell utarbetas, underbyggd av en europeisk övervakningsplattform, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 1999 om EU-normer för europeiska företag som är verksamma i utvecklingsländer: mot en europeisk uppförandekod (14), i vilken det rekommenderas att en uppförandekod av europeisk modell utarbetas, underbyggd av en europeisk övervakningsplattform,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2001 om öppenhet och demokrati i internationell handel (15) där parlamentet kräver att WTO ska respektera ILO:s grundläggande sociala rättigheter samt att WTO ska acceptera ILO:s beslut, inbegripet eventuella överklaganden av sanktioner i samband med allvarliga kränkningar av de grundläggande arbetsnormerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2001 om öppenhet och demokrati i internationell handel (15) där parlamentet kräver att WTO ska respektera ILO:s grundläggande sociala rättigheter samt att WTO ska acceptera ILO:s beslut, inbegripet eventuella överklaganden av sanktioner i samband med allvarliga kränkningar av de grundläggande arbetsnormerna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2002 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: ”Att främja grundläggande arbetsnormer och förbättra den sociala styrningen (social governance) i samband med globaliseringen” (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2002 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: ”Att främja grundläggande arbetsnormer och förbättra den sociala styrningen (social governance) i samband med globaliseringen” (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 maj 2003 om företagens sociala ansvar: näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 maj 2003 om företagens sociala ansvar: näringslivets bidrag till en långsiktigt stabil utveckling (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om exploateringen av barn i utvecklingsländer, med särskild inriktning på barnarbete (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om exploateringen av barn i utvecklingsländer, med särskild inriktning på barnarbete (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2005 om globaliseringens sociala dimension (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2005 om globaliseringens sociala dimension (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om rättvis handel och utveckling (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (22), där parlamentet efterlyser att sociala normer ska inbegripas i EU:s handelsavtal, särskilt de bilaterala avtalen, för att främja ett anständigt arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (22), där parlamentet efterlyser att sociala normer ska inbegripas i EU:s handelsavtal, särskilt de bilaterala avtalen, för att främja ett anständigt arbete,

| — | med beaktande av den utfrågning om företagens sociala ansvar i den internationella handeln som Europaparlamentet arrangerade den 23 februari 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den utfrågning om företagens sociala ansvar i den internationella handeln som Europaparlamentet arrangerade den 23 februari 2010,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0317/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0317/2010), och av följande skäl:

| A. | Företagen och deras dotterbolag är några av de viktigaste aktörerna i den ekonomiska globaliseringen och den internationella handeln. |
| --- | --- |

A.

Företagen och deras dotterbolag är några av de viktigaste aktörerna i den ekonomiska globaliseringen och den internationella handeln.

| B. | OECD har 2000 utfärdat riktlinjer till de multinationella företagen och regeringarna har utfärdat rekommendationer till företagen om frivilliga normer för ansvarsfullt beteende, under iakttagande av gällande lagar, särskilt om sysselsättning, förbindelserna med arbetsmarknadens parter, de mänskliga rättigheterna, miljön, konsumenternas intressen, bekämpandet av korruption och skatteflykt. Dessa riktlinjer uppdaterades 2010. |
| --- | --- |

B.

OECD har 2000 utfärdat riktlinjer till de multinationella företagen och regeringarna har utfärdat rekommendationer till företagen om frivilliga normer för ansvarsfullt beteende, under iakttagande av gällande lagar, särskilt om sysselsättning, förbindelserna med arbetsmarknadens parter, de mänskliga rättigheterna, miljön, konsumenternas intressen, bekämpandet av korruption och skatteflykt. Dessa riktlinjer uppdaterades 2010.

| C. | ILO:s trepartsförklaring om multinationella företag är avsedd som en vägledning för regeringar, multinationella företag, arbetstagare inom områden som sysselsättning, utbildning, arbetsvillkor, affärsförbindelser, och inbegriper ett åtagande från staterna att respektera och främja de fyra grundläggande arbetsnormerna: föreningsfriheten och den kollektiva förhandlingsrätten, avskaffande av alla former av tvångsarbete, avskaffande av barnarbete, avskaffande av diskriminering vid anställning, |
| --- | --- |

C.

ILO:s trepartsförklaring om multinationella företag är avsedd som en vägledning för regeringar, multinationella företag, arbetstagare inom områden som sysselsättning, utbildning, arbetsvillkor, affärsförbindelser, och inbegriper ett åtagande från staterna att respektera och främja de fyra grundläggande arbetsnormerna: föreningsfriheten och den kollektiva förhandlingsrätten, avskaffande av alla former av tvångsarbete, avskaffande av barnarbete, avskaffande av diskriminering vid anställning,

| D. | FN:s globala överenskommelse (Global Compact) består av tio principer som företagen ombeds anamma, stödja och stadfästa såsom en uppsättning grundläggande värden inom sin inflytandesfär när det gäller mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsnormer, miljö och bekämpande av korruption, och företagen förbinder sig av egen fri vilja att engagera sig i dem och göra dem till en del av sin verksamhet. |
| --- | --- |

D.

FN:s globala överenskommelse (Global Compact) består av tio principer som företagen ombeds anamma, stödja och stadfästa såsom en uppsättning grundläggande värden inom sin inflytandesfär när det gäller mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsnormer, miljö och bekämpande av korruption, och företagen förbinder sig av egen fri vilja att engagera sig i dem och göra dem till en del av sin verksamhet.

| E. | För närvarande arbetas det med en uppdatering av OECD:s riktlinjer till de multinationella företagen, framför allt med att förbättra de nationella kontaktpunkterna och införa ett system för ansvar inom försörjningskedjorna. |
| --- | --- |

E.

För närvarande arbetas det med en uppdatering av OECD:s riktlinjer till de multinationella företagen, framför allt med att förbättra de nationella kontaktpunkterna och införa ett system för ansvar inom försörjningskedjorna.

| F. | Internationella referenssystem som ”Global Reporting Initiative” eller mekanismer för certifiering och märkning, såsom ISO 14 001-standarden eller, framför allt, den aktuella ISO 26 000-standarden, har utformats såsom en samling riktlinjer som gäller för alla slags organisationer och de hjälper företagen att utvärdera hur deras verksamhet påverkar ekonomin, samhället och miljön, genom att integrera den hållbara utvecklingen, men de är effektiva endast i den mån de tillämpas effektivt och tillämpningen övervakas. |
| --- | --- |

F.

Internationella referenssystem som ”Global Reporting Initiative” eller mekanismer för certifiering och märkning, såsom ISO 14 001-standarden eller, framför allt, den aktuella ISO 26 000-standarden, har utformats såsom en samling riktlinjer som gäller för alla slags organisationer och de hjälper företagen att utvärdera hur deras verksamhet påverkar ekonomin, samhället och miljön, genom att integrera den hållbara utvecklingen, men de är effektiva endast i den mån de tillämpas effektivt och tillämpningen övervakas.

| G. | I ISO 26 000-standarden definieras företagens sociala ansvar (CSR) som det ansvar en organisation har för hur dess beslut och verksamhet påverkar samhälle och miljö, varvid ansvarstagandet kommer till uttryck i form av att organisationen handlar med insyn och etik så att den bidrar till hållbar utveckling, däribland hälsa och samhälleligt välbefinnande, tar hänsyn till berörda parters förväntningar, följer gällande lag och internationella normer och låter insynen och etiken genomsyra hela organisationen och komma fram i dess förbindelser med andra, i vilket sammanhang det civila samhället och den internationella fackföreningsrörelsen medges stort utrymme. |
| --- | --- |

G.

I ISO 26 000-standarden definieras företagens sociala ansvar (CSR) som det ansvar en organisation har för hur dess beslut och verksamhet påverkar samhälle och miljö, varvid ansvarstagandet kommer till uttryck i form av att organisationen handlar med insyn och etik så att den bidrar till hållbar utveckling, däribland hälsa och samhälleligt välbefinnande, tar hänsyn till berörda parters förväntningar, följer gällande lag och internationella normer och låter insynen och etiken genomsyra hela organisationen och komma fram i dess förbindelser med andra, i vilket sammanhang det civila samhället och den internationella fackföreningsrörelsen medges stort utrymme.

| H. | Det mål som kommissionen tillkännagav i sitt meddelande 2006 består i att göra Europeiska unionen till ett ”kompetenscentrum för företagens sociala ansvar”. Företagens sociala ansvar framställs som ”en del av den europeiska sociala modellen” och som ett ”medel att försvara solidariteten, sammanhållningen och lika möjligheter i ett läge med en ökande internationell konkurrens”. |
| --- | --- |

H.

Det mål som kommissionen tillkännagav i sitt meddelande 2006 består i att göra Europeiska unionen till ett ”kompetenscentrum för företagens sociala ansvar”. Företagens sociala ansvar framställs som ”en del av den europeiska sociala modellen” och som ett ”medel att försvara solidariteten, sammanhållningen och lika möjligheter i ett läge med en ökande internationell konkurrens”.

| I. | Kommissionen har sammanställt en rapport till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om övervakning av marknaden för handel och distribution, med titeln ”Mot en mer effektiv och rättvis inre marknad för handel och distribution 2020” (KOM(2010)0355). I den ingår en bilaga där det står att ”konsumenterna ofta har mycket lite information om i vilken grad en detaljhandlare tar sitt sociala ansvar [och] därför inte [kan] göra informerade val om hur de ska göra sina inköp.” |
| --- | --- |

I.

Kommissionen har sammanställt en rapport till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om övervakning av marknaden för handel och distribution, med titeln ”Mot en mer effektiv och rättvis inre marknad för handel och distribution 2020” (KOM(2010)0355). I den ingår en bilaga där det står att ”konsumenterna ofta har mycket lite information om i vilken grad en detaljhandlare tar sitt sociala ansvar [och] därför inte [kan] göra informerade val om hur de ska göra sina inköp.”

| J. | Enligt fördragen ska handelspolitiken samordnas med Europeiska unionens samtliga mål, inbegripet de sociala målen, miljömålen och målen för utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

J.

Enligt fördragen ska handelspolitiken samordnas med Europeiska unionens samtliga mål, inbegripet de sociala målen, miljömålen och målen för utvecklingsbiståndet.

| K. | Europeiska unionen ställer redan i dag som villkor för beviljandet av vissa handelsförmåner att dess partner ratificerar de viktigaste ILO-konventionerna och sedan 2006 har EU åtagit sig att främja respekten för anständigt arbete i hela sin utrikespolitik, inbegripet handelspolitiken. |
| --- | --- |

K.

Europeiska unionen ställer redan i dag som villkor för beviljandet av vissa handelsförmåner att dess partner ratificerar de viktigaste ILO-konventionerna och sedan 2006 har EU åtagit sig att främja respekten för anständigt arbete i hela sin utrikespolitik, inbegripet handelspolitiken.

| L. | EU:s bilaterala frihandelsavtal kommer i fortsättningen att innehålla ett kapitel som ägnas åt hållbar utveckling, inbegripet miljömål och sociala mål samt respekten för reglerna på dessa områden. |
| --- | --- |

L.

EU:s bilaterala frihandelsavtal kommer i fortsättningen att innehålla ett kapitel som ägnas åt hållbar utveckling, inbegripet miljömål och sociala mål samt respekten för reglerna på dessa områden.

| M. | Den bristande respekten för principerna om företagens sociala ansvar utgör en form av social och miljömässig dumpning till nackdel för framför allt företag och arbetstagare i Europa som omfattas av högre sociala, miljörelaterade och skattemässiga krav. |
| --- | --- |

M.

Den bristande respekten för principerna om företagens sociala ansvar utgör en form av social och miljömässig dumpning till nackdel för framför allt företag och arbetstagare i Europa som omfattas av högre sociala, miljörelaterade och skattemässiga krav.

| N. | Det borde vara normalt att de europeiska företag som flyttar sina produktionsenheter till länder med lägre löner och lägre miljökrav kan hållas ansvariga, inför behöriga domstolar, för eventuella miljöskador och sociala skador eller andra skadeverkningar som drabbar lokalsamhällena och som deras dotterbolag orsakar i dessa länder. |
| --- | --- |

N.

Det borde vara normalt att de europeiska företag som flyttar sina produktionsenheter till länder med lägre löner och lägre miljökrav kan hållas ansvariga, inför behöriga domstolar, för eventuella miljöskador och sociala skador eller andra skadeverkningar som drabbar lokalsamhällena och som deras dotterbolag orsakar i dessa länder.

| O. | Kopplingarna mellan dels ett moderföretag och dess dotterföretag och dels mellan ett företag och dess leverantörer kan vara av de mest mångskiftande slag. Det måste preciseras vad som på det internationella planet avses med begreppen ”inflytandesfär” och ”vederbörlig aktsamhet”. |
| --- | --- |

O.

Kopplingarna mellan dels ett moderföretag och dess dotterföretag och dels mellan ett företag och dess leverantörer kan vara av de mest mångskiftande slag. Det måste preciseras vad som på det internationella planet avses med begreppen ”inflytandesfär” och ”vederbörlig aktsamhet”.

| P. | Företagen står inte direkt under internationell rätt och de internationella överenskommelserna, framför allt om mänskliga rättigheter, arbetsrätt och miljöskydd, är bindande för de stater som undertecknat dem, men inte direkt för företag med säte i dessa stater. Däremot kommer det an på dessa stater att se till att företag med säte på deras territorium rättar sig efter sina juridiska skyldigheter och handlar med vederbörlig aktsamhet, samt föreskriva tillräckliga och lämpliga påföljder om så inte sker. |
| --- | --- |

P.

Företagen står inte direkt under internationell rätt och de internationella överenskommelserna, framför allt om mänskliga rättigheter, arbetsrätt och miljöskydd, är bindande för de stater som undertecknat dem, men inte direkt för företag med säte i dessa stater. Däremot kommer det an på dessa stater att se till att företag med säte på deras territorium rättar sig efter sina juridiska skyldigheter och handlar med vederbörlig aktsamhet, samt föreskriva tillräckliga och lämpliga påföljder om så inte sker.

| Q. | I artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, liksom i artikel 8 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna bekräftas det än en gång att rätten till ett effektivt rättsmedel samt till att få sin sak prövad inför en oavhängig och opartisk domstol är en grundläggande rättighet. |
| --- | --- |

Q.

I artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, liksom i artikel 8 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna bekräftas det än en gång att rätten till ett effektivt rättsmedel samt till att få sin sak prövad inför en oavhängig och opartisk domstol är en grundläggande rättighet.

| R. | I Brysselkonventionen och i förordning (EG) nr 44/2001 bekräftades än en gång principen om civilrättsligt samarbete, och mot bakgrund av detta bör kommissionen vidareutveckla grönbokens förslag om extraterritoriell behörighet, framför allt så, att förordningens tillämpningsområde utvidgas till att omfatta rättstvister med svarande från tredjeländer. |
| --- | --- |

R.

I Brysselkonventionen och i förordning (EG) nr 44/2001 bekräftades än en gång principen om civilrättsligt samarbete, och mot bakgrund av detta bör kommissionen vidareutveckla grönbokens förslag om extraterritoriell behörighet, framför allt så, att förordningens tillämpningsområde utvidgas till att omfatta rättstvister med svarande från tredjeländer.

| S. | I kapitel 13 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Sydkorea och i artikel 270.3 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Colombia och Peru finns en hänvisning till företagens sociala ansvar, av vilken det dock inte ännu och till fullo framgår hur viktigt företagens sociala ansvar är för det europeiska målet om skydd av miljön samt av sociala och mänskliga rättigheter. Men inte ens om företagen fortsätter bryta mot de mänskliga rättigheterna, arbetsnormerna eller miljöbestämmelserna får detta i praktiken några konsekvenser för en fortsatt tillämpning av handelsavtalen, trots att det sägs något annat i de mål som uppställts. |
| --- | --- |

S.

I kapitel 13 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Sydkorea och i artikel 270.3 i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Colombia och Peru finns en hänvisning till företagens sociala ansvar, av vilken det dock inte ännu och till fullo framgår hur viktigt företagens sociala ansvar är för det europeiska målet om skydd av miljön samt av sociala och mänskliga rättigheter. Men inte ens om företagen fortsätter bryta mot de mänskliga rättigheterna, arbetsnormerna eller miljöbestämmelserna får detta i praktiken några konsekvenser för en fortsatt tillämpning av handelsavtalen, trots att det sägs något annat i de mål som uppställts.

| T. | Det är framför allt inom gruvsektorn som de hittillsvarande överenskommelserna om företagens sociala ansvar visat sig otillräckliga. |
| --- | --- |

T.

Det är framför allt inom gruvsektorn som de hittillsvarande överenskommelserna om företagens sociala ansvar visat sig otillräckliga.

| U. | Unionen har redan en lagstiftning för mikroföretag samt små och medelstora företag. I anslutning till denna bör man framför allt beakta rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 och ”Small Business Act” för Europa, som antogs i juni 2008. |
| --- | --- |

U.

Unionen har redan en lagstiftning för mikroföretag samt små och medelstora företag. I anslutning till denna bör man framför allt beakta rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 och ”Small Business Act” för Europa, som antogs i juni 2008.

| V. | Företagens sociala ansvar är ett begrepp som innebär att företagen frivilligt integrerar sociala och miljömässiga hänsyn i sin verksamhetsstrategi för de berörda parternas allmänna välbefinnande genom att aktivt arbeta med politik som en viktig aspekt av en värderingsdriven social förändring. |
| --- | --- |

V.

Företagens sociala ansvar är ett begrepp som innebär att företagen frivilligt integrerar sociala och miljömässiga hänsyn i sin verksamhetsstrategi för de berörda parternas allmänna välbefinnande genom att aktivt arbeta med politik som en viktig aspekt av en värderingsdriven social förändring.

| W. | Företagens sociala ansvar är ett viktigt inslag i den europeiska sociala modellen, som har stärkts genom ikraftträdandet av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och framför allt genom dess övergripande sociala klausul. I Europeiska kommissionens meddelande om EU 2020-strategin har behovet av att främja företagens sociala ansvar uppmärksammats som ett viktigt redskap för att bevara de anställdas och konsumenternas långsiktiga förtroende. |
| --- | --- |

W.

Företagens sociala ansvar är ett viktigt inslag i den europeiska sociala modellen, som har stärkts genom ikraftträdandet av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och framför allt genom dess övergripande sociala klausul. I Europeiska kommissionens meddelande om EU 2020-strategin har behovet av att främja företagens sociala ansvar uppmärksammats som ett viktigt redskap för att bevara de anställdas och konsumenternas långsiktiga förtroende.

| X. | Företagens sociala ansvar bidrar i hög grad till att utveckla de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

X.

Företagens sociala ansvar bidrar i hög grad till att utveckla de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländerna.

| Y. | Företagens sociala ansvar bör inte ersätta eller utesluta staten när det gäller dess ansvar för att tillhandahålla grundläggande offentliga tjänster. |
| --- | --- |

Y.

Företagens sociala ansvar bör inte ersätta eller utesluta staten när det gäller dess ansvar för att tillhandahålla grundläggande offentliga tjänster.

| Z. | Företagens sociala ansvar kan spela en viktig roll för att förbättra missgynnade gruppers levnadsstandard. |
| --- | --- |

Z.

Företagens sociala ansvar kan spela en viktig roll för att förbättra missgynnade gruppers levnadsstandard.

| AA. | Fackföreningarna spelar en viktig roll när det gäller att främja företagens sociala ansvar eftersom arbetstagarna bäst känner till de verkliga förhållandena i sina företag. |
| --- | --- |

AA.

Fackföreningarna spelar en viktig roll när det gäller att främja företagens sociala ansvar eftersom arbetstagarna bäst känner till de verkliga förhållandena i sina företag.

| AB. | Företagens sociala ansvar bör behandlas samtidigt med och i samverkan med reformerna av företagsstyrningen. |
| --- | --- |

AB.

Företagens sociala ansvar bör behandlas samtidigt med och i samverkan med reformerna av företagsstyrningen.

| AC. | De små och medelstora företagens roll på den inre marknaden måste beaktas, liksom resultaten av de projekt som finansierats av kommissionen för att främja införandet av rutiner för företagens sociala ansvar även i dessa företag. |
| --- | --- |

AC.

De små och medelstora företagens roll på den inre marknaden måste beaktas, liksom resultaten av de projekt som finansierats av kommissionen för att främja införandet av rutiner för företagens sociala ansvar även i dessa företag.

| AD. | Syftet med företagens sociala ansvar och de sociala och miljörelaterade bestämmelserna i handelsavtalen är detsamma, nämligen en ekonomi där man respekterar människors och miljöns behov och en globalisering som är mer rättvis, social, mänsklig och som verkligen gagnar en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

AD.

Syftet med företagens sociala ansvar och de sociala och miljörelaterade bestämmelserna i handelsavtalen är detsamma, nämligen en ekonomi där man respekterar människors och miljöns behov och en globalisering som är mer rättvis, social, mänsklig och som verkligen gagnar en hållbar utveckling.

| AE. | Hittills har handelsbestämmelserna och bestämmelserna om företagens sociala ansvar inte alls eller i ringa utsträckning varit förknippade med varandra trots att mycket skulle ha vunnits genom att kombinera handelsbestämmelserna med målen för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

AE.

Hittills har handelsbestämmelserna och bestämmelserna om företagens sociala ansvar inte alls eller i ringa utsträckning varit förknippade med varandra trots att mycket skulle ha vunnits genom att kombinera handelsbestämmelserna med målen för företagens sociala ansvar.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att de globala utmaningarna har tillspetsats av den aktuella finanskrisen och dess sociala konsekvenser, och bidragit till en diskussion över hela världen om behovet av nya regler för och ny styrning av den globala ekonomin, också inom internationell handel. Parlamentet anser att nya, effektivare och bättre genomdrivna regler bör bidra till att det utvecklas en mer hållbar politik som tar hänsyn till sociala frågor och till miljön. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att de globala utmaningarna har tillspetsats av den aktuella finanskrisen och dess sociala konsekvenser, och bidragit till en diskussion över hela världen om behovet av nya regler för och ny styrning av den globala ekonomin, också inom internationell handel. Parlamentet anser att nya, effektivare och bättre genomdrivna regler bör bidra till att det utvecklas en mer hållbar politik som tar hänsyn till sociala frågor och till miljön.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att globaliseringen har ökat konkurrenstrycket mellan länderna för att locka till sig utländska investerare och skärpt konkurrensen mellan företagen, vilket ibland föranleder att allvarliga kränkningar av de mänskliga och sociala rättigheterna samt miljöskador, allt för att locka handel och investeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att globaliseringen har ökat konkurrenstrycket mellan länderna för att locka till sig utländska investerare och skärpt konkurrensen mellan företagen, vilket ibland föranleder att allvarliga kränkningar av de mänskliga och sociala rättigheterna samt miljöskador, allt för att locka handel och investeringar.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att principerna för företagens sociala ansvar, som är fullt erkända internationellt inom såväl OECD och ILO som FN, handlar om det ansvarsfulla beteende som förväntas av företagen, och förutsätter i första hand att företagen följer gällande lag, särskilt när det gäller anställningar, förbindelserna med arbetsmarknadens parter, de mänskliga rättigheterna, miljön, konsumenternas intressen, öppenhet från företagens sida, samt bekämpande av korruption och skatteflykt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att principerna för företagens sociala ansvar, som är fullt erkända internationellt inom såväl OECD och ILO som FN, handlar om det ansvarsfulla beteende som förväntas av företagen, och förutsätter i första hand att företagen följer gällande lag, särskilt när det gäller anställningar, förbindelserna med arbetsmarknadens parter, de mänskliga rättigheterna, miljön, konsumenternas intressen, öppenhet från företagens sida, samt bekämpande av korruption och skatteflykt.

| 4. | Främjandet av företagens sociala ansvar är ett mål som aktivt stöds av Europeiska unionen, och kommissionen anser att EU bör försäkra sig om att dess utrikespolitik bidrar till en hållbar och social utveckling i dessa länder samt att alla investeringar som görs och all verksamhet som bedrivs av europeiska företag är i linje med europeiska värderingar och internationellt överenskomna normer. |
| --- | --- |

4.

Främjandet av företagens sociala ansvar är ett mål som aktivt stöds av Europeiska unionen, och kommissionen anser att EU bör försäkra sig om att dess utrikespolitik bidrar till en hållbar och social utveckling i dessa länder samt att alla investeringar som görs och all verksamhet som bedrivs av europeiska företag är i linje med europeiska värderingar och internationellt överenskomna normer.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att syftena med handelspolitiken oinskränkt bör samordnas med Europeiska unionens övergripande mål och om att EU:s handelspolitik enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska föras ”inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen ska den bland annat bidra till ”hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rätigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att syftena med handelspolitiken oinskränkt bör samordnas med Europeiska unionens övergripande mål och om att EU:s handelspolitik enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska föras ”inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder”. I enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen ska den bland annat bidra till ”hållbar utveckling av vår jord, solidaritet och ömsesidig respekt mellan folken, fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rätigheterna, särskilt barnets rättigheter, samt till strikt efterlevnad och utveckling av internationell rätt, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga”.

| 6. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör undersöka om det går att få fram en harmoniserad definition av förbindelserna mellan å ena sidan ett företag som betecknats som ”moderföretag” och å andra sidan alla företag som befinner sig i något slags beroendeställning till detta, oavsett om det rör sig om dotterföretag, leverantörer eller underleverantörer, för att det sedan ska gå lättare för var och en att ta sitt juridiska ansvar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör undersöka om det går att få fram en harmoniserad definition av förbindelserna mellan å ena sidan ett företag som betecknats som ”moderföretag” och å andra sidan alla företag som befinner sig i något slags beroendeställning till detta, oavsett om det rör sig om dotterföretag, leverantörer eller underleverantörer, för att det sedan ska gå lättare för var och en att ta sitt juridiska ansvar.

| 7. | Med hänsyn till den viktiga roll som de stora företagen, deras dotterbolag och försörjningskedja spelar i den internationella handeln anser Europaparlamentet att företagens sociala ansvar och miljöansvar bör bli en dimension i Europeiska unionens handelsavtal. |
| --- | --- |

7.

Med hänsyn till den viktiga roll som de stora företagen, deras dotterbolag och försörjningskedja spelar i den internationella handeln anser Europaparlamentet att företagens sociala ansvar och miljöansvar bör bli en dimension i Europeiska unionens handelsavtal.

| 8. | Europaparlamentet anser att de sociala bestämmelserna i handelsavtalen bör kompletteras av principerna om företagens sociala ansvar i sitt beteende, medan företagens sociala ansvar i sin tur backas upp av handelsavtalen, särskilt genom den övervakning av avtalsprinciperna som införs genom dessa avtal. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att de sociala bestämmelserna i handelsavtalen bör kompletteras av principerna om företagens sociala ansvar i sitt beteende, medan företagens sociala ansvar i sin tur backas upp av handelsavtalen, särskilt genom den övervakning av avtalsprinciperna som införs genom dessa avtal.

| 9. | Europaparlamentet begär att de principer och skyldigheter som sammanhänger med företagens sociala ansvar ska beaktas och tas med i kommissionens kommande meddelande om Europas nya handelspolitik inom ramen för Europa 2020-strategin samt i det meddelande om företagens sociala ansvar som kommissionen har under arbete för 2011 och då kommissionens handelspolitik genomförs. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att de principer och skyldigheter som sammanhänger med företagens sociala ansvar ska beaktas och tas med i kommissionens kommande meddelande om Europas nya handelspolitik inom ramen för Europa 2020-strategin samt i det meddelande om företagens sociala ansvar som kommissionen har under arbete för 2011 och då kommissionens handelspolitik genomförs.

| 10. | Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar är ett effektivt redskap för att förbättra konkurrenskraften, färdigheter och utbildningsmöjligheter, säkerheten på arbetsplatserna och arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas rättigheter och lokala samhällens och ursprungssamhällens rättigheter, främja en hållbar miljöpolitik och uppmuntra utbyte av god praxis på lokal, nationell, europeisk och global nivå, även om företagens sociala ansvar naturligtvis varken kan ersätta arbetslagstiftningen eller de allmänna och särskilda kollektivavtalen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar är ett effektivt redskap för att förbättra konkurrenskraften, färdigheter och utbildningsmöjligheter, säkerheten på arbetsplatserna och arbetsmiljön, för att skydda arbetstagarnas rättigheter och lokala samhällens och ursprungssamhällens rättigheter, främja en hållbar miljöpolitik och uppmuntra utbyte av god praxis på lokal, nationell, europeisk och global nivå, även om företagens sociala ansvar naturligtvis varken kan ersätta arbetslagstiftningen eller de allmänna och särskilda kollektivavtalen.

| 11. | Europaparlamentet anser att företagen bör uppmanas att tillämpa principerna för företagens sociala ansvar för att garantera fysisk integritet och säkerhet, fysiskt och psykiskt välbefinnandet, arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter både för sina egna anställda och för arbetstagare i allmänhet, genom att utnyttja sitt inflytande över den bredare kretsen av samarbetspartner. Parlamentet understryker betydelsen av att stödja och uppmuntra spridning av sådana rutiner bland de små och medelstora företagen samtidigt som man begränsar deras bördor i form av kostnader och byråkratiska skyldigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att företagen bör uppmanas att tillämpa principerna för företagens sociala ansvar för att garantera fysisk integritet och säkerhet, fysiskt och psykiskt välbefinnandet, arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter både för sina egna anställda och för arbetstagare i allmänhet, genom att utnyttja sitt inflytande över den bredare kretsen av samarbetspartner. Parlamentet understryker betydelsen av att stödja och uppmuntra spridning av sådana rutiner bland de små och medelstora företagen samtidigt som man begränsar deras bördor i form av kostnader och byråkratiska skyldigheter.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att nya områden bör införlivas i företagens sociala ansvar, exempelvis arbetets organisering, jämställdhet och social delaktighet, åtgärder mot diskriminering och utvecklingen av livslångt lärande. Parlamentet understryker att företagens sociala ansvar bör inbegripa exempelvis kvalitet i arbetet, lika lön och samma möjligheter till karriärutveckling och främjande av innovativa projekt för att bidra till övergången till en hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att nya områden bör införlivas i företagens sociala ansvar, exempelvis arbetets organisering, jämställdhet och social delaktighet, åtgärder mot diskriminering och utvecklingen av livslångt lärande. Parlamentet understryker att företagens sociala ansvar bör inbegripa exempelvis kvalitet i arbetet, lika lön och samma möjligheter till karriärutveckling och främjande av innovativa projekt för att bidra till övergången till en hållbar ekonomi.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar bestämt medlemsstaterna och Europeiska unionen att inom alla företag främja genomförandet av goda rutiner för företagens sociala ansvar, oavsett var de har sin verksamhet, och att uppmuntra spridandet av god praxis när det gäller initiativ knutna till företagens sociala ansvar genom att framför allt skapa större öppenhet om sina resultat. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet rekommenderar bestämt medlemsstaterna och Europeiska unionen att inom alla företag främja genomförandet av goda rutiner för företagens sociala ansvar, oavsett var de har sin verksamhet, och att uppmuntra spridandet av god praxis när det gäller initiativ knutna till företagens sociala ansvar genom att framför allt skapa större öppenhet om sina resultat.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att agendan för företagens sociala ansvar måste anpassas till den berörda regionens och varje lands särskilda behov för att kunna bidra till en förbättrad hållbar ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att agendan för företagens sociala ansvar måste anpassas till den berörda regionens och varje lands särskilda behov för att kunna bidra till en förbättrad hållbar ekonomisk och social utveckling.

| 15. | Europaparlamentet anser att trovärdigheten för frivilliga initiativ avseende företagens sociala ansvar är beroende av att man i detta begrepp införlivar internationellt vedertagna normer och principer som Global Reporting initiative III, och av att man genomför en övervakning och transparent kontroll av dessa initiativ som är oberoende av företagens aktörer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att trovärdigheten för frivilliga initiativ avseende företagens sociala ansvar är beroende av att man i detta begrepp införlivar internationellt vedertagna normer och principer som Global Reporting initiative III, och av att man genomför en övervakning och transparent kontroll av dessa initiativ som är oberoende av företagens aktörer.

| 16. | Europaparlamentet anser att tonvikten bör ligga på att aktivt engagera berörda parter i företaget, att utbilda företagsledarna, utveckla det civila samhället och framför allt på att öka konsumenternas medvetenhet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att tonvikten bör ligga på att aktivt engagera berörda parter i företaget, att utbilda företagsledarna, utveckla det civila samhället och framför allt på att öka konsumenternas medvetenhet.

| 17. | Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar genom utbildning och information ska odlas och spridas inom både företag och högre utbildningssäten (högskolor och universitet), framför allt inom förvaltningsvetenskapliga studieinriktningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att företagens sociala ansvar genom utbildning och information ska odlas och spridas inom både företag och högre utbildningssäten (högskolor och universitet), framför allt inom förvaltningsvetenskapliga studieinriktningar.

| 18. | Europaparlamentet anser att social dialog och europeiska företagsråd har spelat en konstruktiv roll när det gäller utveckling av bästa praxis för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att social dialog och europeiska företagsråd har spelat en konstruktiv roll när det gäller utveckling av bästa praxis för företagens sociala ansvar.

| 19. | Europaparlamentet understryker att företagens sociala ansvar bör uppmärksammas ytterligare i de europeiska sysselsättningsriktlinjerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att företagens sociala ansvar bör uppmärksammas ytterligare i de europeiska sysselsättningsriktlinjerna.

Införande av socialt ansvar för företagen i det allmänna preferenssystemet (GSP och GSP+)

| 20. | Europaparlamentet begär att principerna om företagens sociala ansvar ska integreras i förordningen om GSP och GSP+ vid den kommande översynen. Parlamentet önskar att kommissionen ser till att transnationella företag, oavsett om de har sitt säte i Europeiska unionen, vars dotterbolag eller försörjningskedja finns i länder som deltar i det allmänna preferenssystemet, och i synnerhet GSP+, ska åläggas att nationellt och internationellt respektera sina rättsliga skyldigheter när det gäller de mänskliga rättigheterna, sociala rättigheter och miljöbestämmelser. Parlamentet anser att Europeiska unionen och signatär- och mottagarstaterna inom det allmänna preferenssystemet ska vara skyldiga att vaka över att företagen uppfyller dessa skyldigheter. Parlamentet kräver att detta uppfyllande ska göras till ett bindande villkor inom ramen för GSP. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet begär att principerna om företagens sociala ansvar ska integreras i förordningen om GSP och GSP+ vid den kommande översynen. Parlamentet önskar att kommissionen ser till att transnationella företag, oavsett om de har sitt säte i Europeiska unionen, vars dotterbolag eller försörjningskedja finns i länder som deltar i det allmänna preferenssystemet, och i synnerhet GSP+, ska åläggas att nationellt och internationellt respektera sina rättsliga skyldigheter när det gäller de mänskliga rättigheterna, sociala rättigheter och miljöbestämmelser. Parlamentet anser att Europeiska unionen och signatär- och mottagarstaterna inom det allmänna preferenssystemet ska vara skyldiga att vaka över att företagen uppfyller dessa skyldigheter. Parlamentet kräver att detta uppfyllande ska göras till ett bindande villkor inom ramen för GSP.

| 21. | Europaparlamentet anser att man i ett reviderat GSP+-system även bör förbjuda ”värdlandsavtal”, dvs. avtal som ingås i det fördolda mellan vissa multinationella företag och värdländerna (stater som omfattas av GSP+), för att undvika lagkraven i dessa länder, vilket uppenbart strider mot principen om företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att man i ett reviderat GSP+-system även bör förbjuda ”värdlandsavtal”, dvs. avtal som ingås i det fördolda mellan vissa multinationella företag och värdländerna (stater som omfattas av GSP+), för att undvika lagkraven i dessa länder, vilket uppenbart strider mot principen om företagens sociala ansvar.

Nya konsekvensanalyser

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin modell för konsekvensanalyser för att den ska ge en verklighetstrogen bild av vilka konsekvenser för ekonomi, samhälle, mänskliga rättigheter och miljö, inbegripet målen att dämpa verkningarna av klimatförändringen, som handelsförhandlingarna för med sig. Parlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av konsekvensbedömningar avseende hållbar utveckling, som görs före och efter undertecknandet av ett handelsavtal, följa upp handelsavtalen med EU:s partnerländer, varvid hänsyn bör tas till särskilt sårbara sektorer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin modell för konsekvensanalyser för att den ska ge en verklighetstrogen bild av vilka konsekvenser för ekonomi, samhälle, mänskliga rättigheter och miljö, inbegripet målen att dämpa verkningarna av klimatförändringen, som handelsförhandlingarna för med sig. Parlamentet uppmanar kommissionen att med hjälp av konsekvensbedömningar avseende hållbar utveckling, som görs före och efter undertecknandet av ett handelsavtal, följa upp handelsavtalen med EU:s partnerländer, varvid hänsyn bör tas till särskilt sårbara sektorer.

| 23. | Europaparlamentet understryker att parlamentet, efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft, har rätt att fullständigt underrättas om vad man gör för att det som framkommit vid hållbarhetskonsekvensbedömningarna av avtalen ska tas med i förhandlingarna innan dessa avslutas samt om vilka kapitel i avtalen som ändrats för att man ska kunna undvika negativa konsekvenser som identifierats i dessa konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att parlamentet, efter det att Lissabonfördraget trätt i kraft, har rätt att fullständigt underrättas om vad man gör för att det som framkommit vid hållbarhetskonsekvensbedömningarna av avtalen ska tas med i förhandlingarna innan dessa avslutas samt om vilka kapitel i avtalen som ändrats för att man ska kunna undvika negativa konsekvenser som identifierats i dessa konsekvensbedömningar.

| 24. | Europaparlamentet begär att kommissionen i enlighet med Small Business Act ska göra konsekvensbedömningar av handelsavtalens inverkan på de europeiska små och medelstora företagen (test för små och medelstora företag), framför allt vad gäller deras sociala ansvar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet begär att kommissionen i enlighet med Small Business Act ska göra konsekvensbedömningar av handelsavtalens inverkan på de europeiska små och medelstora företagen (test för små och medelstora företag), framför allt vad gäller deras sociala ansvar.

Bestämmelser om företagens sociala ansvar i alla EU:s handelsavtal

| 25. | Europaparlamentet föreslår i ett vidare perspektiv att handelsavtal som EU förhandlar fram i fortsättningen ska innehålla ett kapitel om hållbar utveckling som inbegriper bestämmelser om företagens sociala ansvar, som delvis ska bygga på den uppdaterade versionen 2010 av OECD:s riktlinjer för multinationella företag. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet föreslår i ett vidare perspektiv att handelsavtal som EU förhandlar fram i fortsättningen ska innehålla ett kapitel om hållbar utveckling som inbegriper bestämmelser om företagens sociala ansvar, som delvis ska bygga på den uppdaterade versionen 2010 av OECD:s riktlinjer för multinationella företag.

| 26. | Europaparlamentet föreslår att dessa bestämmelser om företagens sociala ansvar ska innefatta följande:






  a. | Ett ömsesidigt åtagande av båda parter att främja internationellt överenskomna instrument för företagens sociala ansvar inom ramen för avtalet och inom deras handel med varandra. |
| --- | --- | --- |

26.

Europaparlamentet föreslår att dessa bestämmelser om företagens sociala ansvar ska innefatta följande:

a.

Ett ömsesidigt åtagande av båda parter att främja internationellt överenskomna instrument för företagens sociala ansvar inom ramen för avtalet och inom deras handel med varandra.

| b. | Incitament för att främja att företagen gör åtaganden om socialt ansvar som förhandlas fram med samtliga viktiga intressenter, inbegripet fackföreningar, konsumentorganisationer och berörda lokalsamhällen och organisationer inom det civila samhället. |
| --- | --- |

b.

Incitament för att främja att företagen gör åtaganden om socialt ansvar som förhandlas fram med samtliga viktiga intressenter, inbegripet fackföreningar, konsumentorganisationer och berörda lokalsamhällen och organisationer inom det civila samhället.

| c. | Inrättande av kontaktpunkter av det slag som införts inom ramen för OECD, vilka i samarbete med det civila samhället skulle främja information om företagens sociala ansvar, gynna insyn och ta emot eventuella klagomål om fall av bristande respekt för principen om företagens sociala ansvar, samt vidarebefordra dessa till behörig myndighet. |
| --- | --- |

c.

Inrättande av kontaktpunkter av det slag som införts inom ramen för OECD, vilka i samarbete med det civila samhället skulle främja information om företagens sociala ansvar, gynna insyn och ta emot eventuella klagomål om fall av bristande respekt för principen om företagens sociala ansvar, samt vidarebefordra dessa till behörig myndighet.

| d. | Krav på att företagen minst vartannat eller vart tredje år ska offentliggöra sina balansräkningar om socialt ansvarstagande, varvid hänsyn bör tas till de små och medelstora företagens särskilda situation och möjligheter inom ramen för rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 samt till principen ”tänk småskaligt först”. Detta krav kommer att förbättra insynen och rapporteringen och främja synlighet och trovärdighet när det gäller rutinerna för företagens sociala ansvar genom att man går ut med information om företagens sociala ansvar till alla berörda parter, bland dem också konsumenterna, investerarna och den stora allmänheten. |
| --- | --- |

d.

Krav på att företagen minst vartannat eller vart tredje år ska offentliggöra sina balansräkningar om socialt ansvarstagande, varvid hänsyn bör tas till de små och medelstora företagens särskilda situation och möjligheter inom ramen för rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 samt till principen ”tänk småskaligt först”. Detta krav kommer att förbättra insynen och rapporteringen och främja synlighet och trovärdighet när det gäller rutinerna för företagens sociala ansvar genom att man går ut med information om företagens sociala ansvar till alla berörda parter, bland dem också konsumenterna, investerarna och den stora allmänheten.

| e. | Krav på vederbörlig aktsamhet för företag och företagsgrupper, vilket innebär en skyldighet att vidta förebyggande åtgärder för att fastställa och avvärja kränkningar av de mänskliga rättigheterna, brott mot miljölagstiftning, korruption och skatteflykt, inbegripet i deras dotterbolag och försörjningskedjor, dvs. i deras inflytandesfär. |
| --- | --- |

e.

Krav på vederbörlig aktsamhet för företag och företagsgrupper, vilket innebär en skyldighet att vidta förebyggande åtgärder för att fastställa och avvärja kränkningar av de mänskliga rättigheterna, brott mot miljölagstiftning, korruption och skatteflykt, inbegripet i deras dotterbolag och försörjningskedjor, dvs. i deras inflytandesfär.

| f. | Skyldighet för företag att hålla fria, öppna och välinformerade samråd med lokala och oberoende aktörer innan projekt som påverkar lokalsamhället inleds. |
| --- | --- |

f.

Skyldighet för företag att hålla fria, öppna och välinformerade samråd med lokala och oberoende aktörer innan projekt som påverkar lokalsamhället inleds.

| g. | Särskild inriktning på barnarbetets konsekvenser samt praxis med barnarbete. |
| --- | --- |

g.

Särskild inriktning på barnarbetets konsekvenser samt praxis med barnarbete.

| 27. | Europaparlamentet anser att bestämmelserna om företagens sociala ansvar bör åtföljas av andra bestämmelser. Parlamentet anser att






  a. | fall där det bevisligen brutits mot åtagandena om företagens sociala ansvar bör kunna utredas av de behöriga myndigheterna, och om överträdelserna är allvarliga bör namnen på de skyldiga kunna offentliggöras, |
| --- | --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att bestämmelserna om företagens sociala ansvar bör åtföljas av andra bestämmelser. Parlamentet anser att

a.

fall där det bevisligen brutits mot åtagandena om företagens sociala ansvar bör kunna utredas av de behöriga myndigheterna, och om överträdelserna är allvarliga bör namnen på de skyldiga kunna offentliggöras,

| b. | båda parterna bör åta sig att främja gränsöverskridande rättsligt samarbete, inom sin inflytandesfär underlätta tillgång till rättslig prövning för offren för företags agerande, och i detta syfte stödja utvecklandet av lämpliga rättsliga förfaranden och åtgärder mot företagens lagöverträdelser samt utomrättsliga överklagandemekanismer. |
| --- | --- |

b.

båda parterna bör åta sig att främja gränsöverskridande rättsligt samarbete, inom sin inflytandesfär underlätta tillgång till rättslig prövning för offren för företags agerande, och i detta syfte stödja utvecklandet av lämpliga rättsliga förfaranden och åtgärder mot företagens lagöverträdelser samt utomrättsliga överklagandemekanismer.

| 28. | Europaparlamentet föreslår som ett led i EU:s bilaterala avtal att det inom programmet om ”stärkande av rättsväsendet” föreskrivs om utbildning av domare och domstolar som arbetar med handelslagstiftning i frågor om de mänskliga rättigheterna och efterlevnaden av internationella konventioner om arbetstagares rättigheter och om miljön. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet föreslår som ett led i EU:s bilaterala avtal att det inom programmet om ”stärkande av rättsväsendet” föreskrivs om utbildning av domare och domstolar som arbetar med handelslagstiftning i frågor om de mänskliga rättigheterna och efterlevnaden av internationella konventioner om arbetstagares rättigheter och om miljön.

| 29. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett gemensamt utskott för uppföljning av varje frihandelsavtal, som centrum för information och dialog mellan ledamöterna av Europaparlamentet och parlamentsledamöterna i partnerländerna. Parlamentet tillägger att dessa uppföljningsutskott också skulle kunna granska genomförandet av kapitlet om hållbar utveckling och bestämmelserna om företagens sociala ansvar och utarbeta rekommendationer till den gemensamma kommittén för frihandelsavtalet, särskilt i fråga om konsekvensanalyser och när det gäller bevisade brott mot de mänskliga rättigheterna, sociala rättigheter och miljökonventionerna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett gemensamt utskott för uppföljning av varje frihandelsavtal, som centrum för information och dialog mellan ledamöterna av Europaparlamentet och parlamentsledamöterna i partnerländerna. Parlamentet tillägger att dessa uppföljningsutskott också skulle kunna granska genomförandet av kapitlet om hållbar utveckling och bestämmelserna om företagens sociala ansvar och utarbeta rekommendationer till den gemensamma kommittén för frihandelsavtalet, särskilt i fråga om konsekvensanalyser och när det gäller bevisade brott mot de mänskliga rättigheterna, sociala rättigheter och miljökonventionerna.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett forum för regelbundna jämförelser för de länder som undertecknat FN:s Global Compact, där de kan lägga fram sina program för företagens sociala ansvar till allmänt påseende och där konsumenterna ges möjlighet att göra jämförelser, samt att det skapas en kultur med strikta normer och sakkunniggranskning. Insyn av detta slag skulle uppmuntra företagen att frivilligt skärpa normerna för företagens sociala ansvar, om de inte vill ta konsekvenserna av en ingående granskning från mediernas och allmänhetens sida. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett forum för regelbundna jämförelser för de länder som undertecknat FN:s Global Compact, där de kan lägga fram sina program för företagens sociala ansvar till allmänt påseende och där konsumenterna ges möjlighet att göra jämförelser, samt att det skapas en kultur med strikta normer och sakkunniggranskning. Insyn av detta slag skulle uppmuntra företagen att frivilligt skärpa normerna för företagens sociala ansvar, om de inte vill ta konsekvenserna av en ingående granskning från mediernas och allmänhetens sida.

Främjande av företagens sociala ansvar i handelspolitiken på multilateral nivå

| 31. | Europaparlamentet ber kommissionen att främja att företagens sociala ansvar beaktas i handelspolitiken på multilateral nivå i de internationella forum som stödjer företagens sociala ansvar, särskilt OECD och ILO, och inom ramen för WTO och utvecklingen efter Doha-rundan. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet ber kommissionen att främja att företagens sociala ansvar beaktas i handelspolitiken på multilateral nivå i de internationella forum som stödjer företagens sociala ansvar, särskilt OECD och ILO, och inom ramen för WTO och utvecklingen efter Doha-rundan.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att i dessa forum utarbeta en internationell konvention där ”värdländernas” (23) och ”ursprungsländernas” (24), ansvar fastställs, som ett led i kampen mot de multinationella företagens brott mot de mänskliga rättigheterna samt i arbetet för att förverkliga principen om extraterritorialitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att i dessa forum utarbeta en internationell konvention där ”värdländernas” (23) och ”ursprungsländernas” (24), ansvar fastställs, som ett led i kampen mot de multinationella företagens brott mot de mänskliga rättigheterna samt i arbetet för att förverkliga principen om extraterritorialitet.

| 33. | Europaparlamentet ber kommissionen stödja utvecklingen av nya förbindelser mellan multilaterala organ med ansvar för sociala och miljörelaterade normer och WTO för att få till stånd en bättre överensstämmelse på det internationella planet mellan handelspolitiken och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet ber kommissionen stödja utvecklingen av nya förbindelser mellan multilaterala organ med ansvar för sociala och miljörelaterade normer och WTO för att få till stånd en bättre överensstämmelse på det internationella planet mellan handelspolitiken och målen för hållbar utveckling.

| 34. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för att en kommitté för anständigt arbete inrättas inom WTO, enligt samma modell som kommittén för handel och miljö, där framför allt frågor om sociala normer, särskilt i den mån de handlar om barnarbete, och företagens sociala ansvar kan diskuteras i samband med internationell handel. Parlamentet föreslår på nytt att förfarandet för tvistlösning anpassas så att i fall som gäller internationella konventioner på miljöområdet eller det sociala området de särskilda grupperna (panelerna) eller överprövningsorganen inhämtar yttranden från de behöriga internationella organen och att yttrandena offentliggörs. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för att en kommitté för anständigt arbete inrättas inom WTO, enligt samma modell som kommittén för handel och miljö, där framför allt frågor om sociala normer, särskilt i den mån de handlar om barnarbete, och företagens sociala ansvar kan diskuteras i samband med internationell handel. Parlamentet föreslår på nytt att förfarandet för tvistlösning anpassas så att i fall som gäller internationella konventioner på miljöområdet eller det sociala området de särskilda grupperna (panelerna) eller överprövningsorganen inhämtar yttranden från de behöriga internationella organen och att yttrandena offentliggörs.

*

* *

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, till rådet och kommissionen samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, till de nationella parlamenten, den parlamentariska konferensen om WTO och ILO:s internationella arbetskonferens. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, till rådet och kommissionen samt till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, till de nationella parlamenten, den parlamentariska konferensen om WTO och ILO:s internationella arbetskonferens.

---

(1)  FN Doc. E/CN.4/Sub.2/2003/12/Rev.2 (2003).

(2)  Internet: www.globalreporting.org

(3)  Internet: http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement

(4)  Internet: http://www.csrgov.dk

(5)  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

(6)  EGT L 156, 13.6.2001, s. 33.

(7)  EGT C 86, 10.4.2002, s. 3.

(8)  EUT C 39, 18.2.2003, s. 3.

(9)  EUT L 205, 6.8.2005, s. 21.

(10)  10937/1/10.

(11)  EGT L 114, 24.4.2001, s. 1.

(12)  EUT L 178, 17.7.2003, s. 16.

(13)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

(14)  EGT C 104, 14.4.1999, s. 180.

(15)  EGT C 112 E, 9.5.2002, s. 326.

(16)  EUT C 271 E, 12.11.2003, s. 598.

(17)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 73.

(18)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 84.

(19)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 65.

(20)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 865.

(21)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

(22)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(23)  Stater där alla de företag har sitt säte som står i en beroendeställning till moderföretagen.

(24)  Stater där moderföretagen befinner sig.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/112

---

Torsdagen den 25 november 2010Översyn av konkurrensreglerna för horisontellt samarbete

P7_TA(2010)0447

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om översynen av konkurrensreglerna för horisontellt samarbete

2012/C 99 E/20

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 101.1, 101.3, 103.1 och 105.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 101.1, 101.3, 103.1 och 105.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2821/71 av den 20 december 1971 om tillämpning av fördragets artikel 85.3 på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2821/71 av den 20 december 1971 om tillämpning av fördragets artikel 85.3 på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden (1),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2658/2000 av 29 november 2000 om tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på grupper av specialiseringsavtal (2) (förordningen om gruppundantag för specialiseringsavtal, nedan kallad gruppundantagsförordningen för specialiseringsavtal), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2658/2000 av 29 november 2000 om tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på grupper av specialiseringsavtal (2) (förordningen om gruppundantag för specialiseringsavtal, nedan kallad gruppundantagsförordningen för specialiseringsavtal),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2659/2000 av 29 november 2000 om tom tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på grupper av avtal om forskning och utveckling (3) (förordningen om gruppundantag för avtal om forskning och utveckling, nedan kallad gruppundantagsförordningen för FoU-avtal), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2659/2000 av 29 november 2000 om tom tillämpning av artikel 81.3 i fördraget på grupper av avtal om forskning och utveckling (3) (förordningen om gruppundantag för avtal om forskning och utveckling, nedan kallad gruppundantagsförordningen för FoU-avtal),

| — | med beaktande av förslaget till kommissionens förordning om tillämpning av artikel 101.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på grupper av specialiseringsavtal (den nya förordningen om gruppundantag för specialiseringsavtal, nedan kallad förslaget till ny gruppundantagsförordning för specialiseringsavtal), som offentliggjordes den 4 maj 2010 på kommissionens webbsida, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till kommissionens förordning om tillämpning av artikel 101.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på grupper av specialiseringsavtal (den nya förordningen om gruppundantag för specialiseringsavtal, nedan kallad förslaget till ny gruppundantagsförordning för specialiseringsavtal), som offentliggjordes den 4 maj 2010 på kommissionens webbsida,

| — | med beaktande av förslaget till kommissionens förordning om tillämpning av artikel 101.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på grupper av avtal om forskning och utveckling (den nya förordningen om gruppundantag för avtal om forskning och utveckling, nedan kallad förslaget till ny gruppundantagsförordning för FoU-avtal), som offentliggjordes den 4 maj 2010 på kommissionens webbsida, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till kommissionens förordning om tillämpning av artikel 101.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på grupper av avtal om forskning och utveckling (den nya förordningen om gruppundantag för avtal om forskning och utveckling, nedan kallad förslaget till ny gruppundantagsförordning för FoU-avtal), som offentliggjordes den 4 maj 2010 på kommissionens webbsida,

| — | med beaktande av kommissionen tillkännagivande – Riktlinjer för tillämpningen av artikel 81 i EG-fördraget på horisontella samarbetsavtal (nedan kallade horisontella riktlinjer) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionen tillkännagivande – Riktlinjer för tillämpningen av artikel 81 i EG-fördraget på horisontella samarbetsavtal (nedan kallade horisontella riktlinjer) (4),

| — | med beaktande av förslaget till meddelande från kommissionen – Riktlinjer för tillämpning av artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på horisontella samarbetsavtal (nedan kallade förslaget till nya horisontella riktlinjer), som offentliggjordes den 4 maj 2010 på kommissionens webbsida, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till meddelande från kommissionen – Riktlinjer för tillämpning av artikel 101 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på horisontella samarbetsavtal (nedan kallade förslaget till nya horisontella riktlinjer), som offentliggjordes den 4 maj 2010 på kommissionens webbsida,

| — | med beaktande av de bidrag som de olika aktörerna översänt till kommissionen under de offentliga samråden och som offentliggjorts på kommissionens webbsida, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de bidrag som de olika aktörerna översänt till kommissionen under de offentliga samråden och som offentliggjorts på kommissionens webbsida,

| — | med beaktande av diskussionen mellan kommissionsledamot Almunia och ledamöter av utskottet för ekonomi och valutafrågor den 6 juli 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionen mellan kommissionsledamot Almunia och ledamöter av utskottet för ekonomi och valutafrågor den 6 juli 2010,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om rapporten om konkurrenspolitiken 2008 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2010 om rapporten om konkurrenspolitiken 2008 (5),

| — | med beaktande av frågan av den 28 september 2010 till kommissionen om översynen av konkurrensreglerna för horisontellt samarbete (O-0131/2010 – B7-0565/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan av den 28 september 2010 till kommissionen om översynen av konkurrensreglerna för horisontellt samarbete (O-0131/2010 – B7-0565/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Gruppundantagsförordningen för specialiseringsavtal och gruppundantagsförordningen för FoU-avtal upphör båda att gälla den 31 december 2010. Kommissionen har inlett ett förfarande för att se över båda förordningarna och riktlinjerna för genomförandet av dem. |
| --- | --- |

A.

Gruppundantagsförordningen för specialiseringsavtal och gruppundantagsförordningen för FoU-avtal upphör båda att gälla den 31 december 2010. Kommissionen har inlett ett förfarande för att se över båda förordningarna och riktlinjerna för genomförandet av dem.

| B. | Betydande ändringar i lagstiftningen har gjorts sedan både förordningarna och de horisontella riktlinjerna antogs, särskilt genom det moderniseringspaket som antogs 2003, i vilket man tog upp vikten av att de företag som omfattas av avtalen själva gör en bedömning. |
| --- | --- |

B.

Betydande ändringar i lagstiftningen har gjorts sedan både förordningarna och de horisontella riktlinjerna antogs, särskilt genom det moderniseringspaket som antogs 2003, i vilket man tog upp vikten av att de företag som omfattas av avtalen själva gör en bedömning.

| C. | Kommissionen har fått erfarenhet av att tillämpa dessa bestämmelser under de senaste åren och det finns för närvarande en ny uppsättning bestämmelser som härrör från kommissionen och från domstolens rättspraxis och som behöver kodifieras. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har fått erfarenhet av att tillämpa dessa bestämmelser under de senaste åren och det finns för närvarande en ny uppsättning bestämmelser som härrör från kommissionen och från domstolens rättspraxis och som behöver kodifieras.

| D. | Det är god praxis att även dra lärdomar av erfarenheter från EU:s nationella konkurrensmyndigheter och konkurrensmyndigheter i hela världen. I ljuset av den pågående ekonomiska krisen är det lämpligt att man på internationell nivå försöker komma överens om enhetliga konkurrensregler, eftersom många avtal och rutiner styrs av flera olika konkurrensrättsordningar. |
| --- | --- |

D.

Det är god praxis att även dra lärdomar av erfarenheter från EU:s nationella konkurrensmyndigheter och konkurrensmyndigheter i hela världen. I ljuset av den pågående ekonomiska krisen är det lämpligt att man på internationell nivå försöker komma överens om enhetliga konkurrensregler, eftersom många avtal och rutiner styrs av flera olika konkurrensrättsordningar.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inlett två olika offentliga samråd om översynen av de konkurrensregler som tillämpas på horisontella samarbetsavtal. Parlamentet understryker vikten av att man inom beslutsprocessen i så stor utsträckning som möjligt lyssnar på och tar hänsyn till aktörerna för att åstadkomma en realistisk och välavvägd lagstiftning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har inlett två olika offentliga samråd om översynen av de konkurrensregler som tillämpas på horisontella samarbetsavtal. Parlamentet understryker vikten av att man inom beslutsprocessen i så stor utsträckning som möjligt lyssnar på och tar hänsyn till aktörerna för att åstadkomma en realistisk och välavvägd lagstiftning.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i slutet av översynsförfarandet tydligt redogöra för hur man beaktat de olika aktörernas bidrag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i slutet av översynsförfarandet tydligt redogöra för hur man beaktat de olika aktörernas bidrag.

| 3. | Europaparlamentet uppskattar att kommissionen i ett tidigt skede tillhandahållit parlamentet förslaget till regler. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att även i fortsättningen aktivt samarbeta med parlamentet i en anda av öppenhet. Parlamentet välkomnar att kommissionsledamot Almunia visat sig beredd att diskutera förslaget till regler tillsammans med ledamöter av utskottet för ekonomi och valutafrågor. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppskattar att kommissionen i ett tidigt skede tillhandahållit parlamentet förslaget till regler. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att även i fortsättningen aktivt samarbeta med parlamentet i en anda av öppenhet. Parlamentet välkomnar att kommissionsledamot Almunia visat sig beredd att diskutera förslaget till regler tillsammans med ledamöter av utskottet för ekonomi och valutafrågor.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att det är viktigt med säkerhet kring rättsläget och uppskattar att kommissionen inför det andra offentliga samrådet har sammanställt Vanliga frågor för att uppmärksamma de största förändringarna som föreslås i förslaget till bestämmelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att när det nya regelverket väl slutgiltigt har antagits utarbeta en sammanfattning och nya ”Vanliga frågor” för att i detalj presentera den slutliga ramen för aktörerna på marknaden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att det är viktigt med säkerhet kring rättsläget och uppskattar att kommissionen inför det andra offentliga samrådet har sammanställt Vanliga frågor för att uppmärksamma de största förändringarna som föreslås i förslaget till bestämmelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att när det nya regelverket väl slutgiltigt har antagits utarbeta en sammanfattning och nya ”Vanliga frågor” för att i detalj presentera den slutliga ramen för aktörerna på marknaden.

| 5. | Europaparlamentet pekar på den betydelse som de två gruppundantagsförordningarna på området för horisontellt samarbete har för analysen av de avtal som ligger inom deras tillämpningsområde. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet pekar på den betydelse som de två gruppundantagsförordningarna på området för horisontellt samarbete har för analysen av de avtal som ligger inom deras tillämpningsområde.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att även om en strategi som baseras på fastställande av en viss trygghet utifrån marknadsandelar inte är perfekt så återspeglar den en ekonomisk erfarenhet och är lätt att förstå och tillämpa. Parlamentet håller med om att horisontella avtal vanligen ger upphov till mer oro för konkurrensen än vertikala avtal och förstår därför att kommissionen fortsätter tillämpa en mer återhållsam strategi vid fastställande av ströskelvärden för marknadsandelar när det gäller horisontella avtal. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att även om en strategi som baseras på fastställande av en viss trygghet utifrån marknadsandelar inte är perfekt så återspeglar den en ekonomisk erfarenhet och är lätt att förstå och tillämpa. Parlamentet håller med om att horisontella avtal vanligen ger upphov till mer oro för konkurrensen än vertikala avtal och förstår därför att kommissionen fortsätter tillämpa en mer återhållsam strategi vid fastställande av ströskelvärden för marknadsandelar när det gäller horisontella avtal.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar dock att de flesta horisontella samarbetsavtal inte omfattas av tillämpningsområdet för dessa två gruppundantagsförordningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av om aktörerna och målet om upprätthållande av en effektiv konkurrens skulle gynnas av inrättande av nya särskilda gruppundantagsförordningar för att täcka andra särskilda typer av horisontella avtal som inte gäller forskning och utveckling och specialisering. Parlamentet uppmanar kommissionen att, om den kommer fram till en positiv slutsats, ansöka om tillstånd från rådet om att få anta dessa nya typer av gruppundantagsförordningar, efter att parlamentet hörts. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar dock att de flesta horisontella samarbetsavtal inte omfattas av tillämpningsområdet för dessa två gruppundantagsförordningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av om aktörerna och målet om upprätthållande av en effektiv konkurrens skulle gynnas av inrättande av nya särskilda gruppundantagsförordningar för att täcka andra särskilda typer av horisontella avtal som inte gäller forskning och utveckling och specialisering. Parlamentet uppmanar kommissionen att, om den kommer fram till en positiv slutsats, ansöka om tillstånd från rådet om att få anta dessa nya typer av gruppundantagsförordningar, efter att parlamentet hörts.

| 8. | Europaparlamentet anser att de horisontella riktlinjerna är ett användbart verktyg för företag att analysera och göra en egen bedömning, med ett fördjupat tillvägagångssätt, av om ett horisontellt samarbetsavtal strider mot artikel 101.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att de horisontella riktlinjerna är ett användbart verktyg för företag att analysera och göra en egen bedömning, med ett fördjupat tillvägagångssätt, av om ett horisontellt samarbetsavtal strider mot artikel 101.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 9. | Europaparlamentet menar därför att de nya horisontella riktlinjerna återspeglar det behov av företagens egen bedömning som tillkom genom förordning (EG) nr 1/2003 och ger tydliga riktlinjer för invecklade arrangemang som samriskföretag och avtal som täcker mer än en typ av samarbete. Parlamentet anser att en sådan strategi dock inte bör leda till ett mer invecklat regelverk. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet menar därför att de nya horisontella riktlinjerna återspeglar det behov av företagens egen bedömning som tillkom genom förordning (EG) nr 1/2003 och ger tydliga riktlinjer för invecklade arrangemang som samriskföretag och avtal som täcker mer än en typ av samarbete. Parlamentet anser att en sådan strategi dock inte bör leda till ett mer invecklat regelverk.

| 10. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om principen om bättre lagstiftning för att förbättra kvalitén i utarbetandet av lagstiftning och regelverk, särskilt genom användning av ett tydligt och exakt språk. Parlamentet förordar därför mycket tydliga och läsarvänliga riktlinjer, inklusive mer konkreta exempel där det är lämpligt, något som har efterfrågats av flera aktörer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om principen om bättre lagstiftning för att förbättra kvalitén i utarbetandet av lagstiftning och regelverk, särskilt genom användning av ett tydligt och exakt språk. Parlamentet förordar därför mycket tydliga och läsarvänliga riktlinjer, inklusive mer konkreta exempel där det är lämpligt, något som har efterfrågats av flera aktörer.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det nya kapitlet om utbyte av information i förslaget till nya horisontella riktlinjer. Parlamentet konstaterar att detta är en känslig fråga i förhållandet mellan konkurrenter och att det är mycket viktigt för företag att kunna fastställa vilken information som kan delas, utan att man skapar effekter som begränsar konkurrensen, särskilt i det aktuella sammanhanget med egen bedömning av avtalen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar det nya kapitlet om utbyte av information i förslaget till nya horisontella riktlinjer. Parlamentet konstaterar att detta är en känslig fråga i förhållandet mellan konkurrenter och att det är mycket viktigt för företag att kunna fastställa vilken information som kan delas, utan att man skapar effekter som begränsar konkurrensen, särskilt i det aktuella sammanhanget med egen bedömning av avtalen.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar översynen av kapitlet om standardisering i förslaget till nya horisontella riktlinjer och den plats som miljöaspekter getts i förslaget. Parlamentet påminner om de klara fördelarna med ett transparent förfarande som anger normen. Parlamentet ser därför positivt på de bestämmelser som syftar till att behandla den osäkerhet som omger förekomsten av immaterialrätt i detta sammanhang och de kommersiella villkor som ska antas för licenser. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att undvika tvister när standarder antas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar översynen av kapitlet om standardisering i förslaget till nya horisontella riktlinjer och den plats som miljöaspekter getts i förslaget. Parlamentet påminner om de klara fördelarna med ett transparent förfarande som anger normen. Parlamentet ser därför positivt på de bestämmelser som syftar till att behandla den osäkerhet som omger förekomsten av immaterialrätt i detta sammanhang och de kommersiella villkor som ska antas för licenser. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att undvika tvister när standarder antas.

| 13. | Europaparlamentet pekar på vikten av respekt för immaterialrätten, vilken på ett avgörande sätt bidrar till innovation, och påminner om att innovationsförmåga är en viktig komponent för att bygga en konkurrenskraftig ekonomi och klara av EU 2020-målen. Parlamentet stöder bekämpning av missbruk av immaterialrätt även genom konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet pekar på vikten av respekt för immaterialrätten, vilken på ett avgörande sätt bidrar till innovation, och påminner om att innovationsförmåga är en viktig komponent för att bygga en konkurrenskraftig ekonomi och klara av EU 2020-målen. Parlamentet stöder bekämpning av missbruk av immaterialrätt även genom konkurrenslagstiftningen.

| 14. | Europaparlamentet anser dock att denna fråga måste behandlas i en bredare lagstiftningsram och inte endast i ett konkurrenspolitiskt sammanhang. Parlamentet betonar att detta kapitel i förslaget till nya horisontella riktlinjer bör betraktas som en del av ett integrerat regelverk till skydd för immaterialrätten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser dock att denna fråga måste behandlas i en bredare lagstiftningsram och inte endast i ett konkurrenspolitiskt sammanhang. Parlamentet betonar att detta kapitel i förslaget till nya horisontella riktlinjer bör betraktas som en del av ett integrerat regelverk till skydd för immaterialrätten.

| 15. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att samtliga parter som ingår ett avtal om forskning och utveckling dessförinnan måste redovisa alla sina befintliga och ännu ej avgjorda immaterialrättigheter i den mån de har betydelse för övriga parters utnyttjande av resultaten av avtalet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att samtliga parter som ingår ett avtal om forskning och utveckling dessförinnan måste redovisa alla sina befintliga och ännu ej avgjorda immaterialrättigheter i den mån de har betydelse för övriga parters utnyttjande av resultaten av avtalet.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 285, 29.12.1971, s. 46.

(2)  EGT L 304, 5.12.2000, s. 3.

(3)  EGT L 304, 5.12.2000, s. 7.

(4)  EGT C 3, 6.1.2001, s. 2.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2010)0050.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/115 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/115

---

Torsdagen den 25 november 2010Irak – i synnerhet dödsstraffet (inbegripet Tariq Aziz-fallet) och angreppen på kristna samfund

P7_TA(2010)0448

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Irak: dödsstraffet (framför allt Tariq Aziz-fallet) och attackerna mot kristna samfund

2012/C 99 E/21

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Irak, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Irak,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet, särskilt sin resolution av den 26 april 2007 om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet, särskilt sin resolution av den 26 april 2007 om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff (1),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007, vilken uppmanar till ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, och FN:s generalförsamlings resolution 63/168 av den 18 december 2008, vilken uppmanar till tillämpning av generalförsamlingens resolution 62/149 från 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007, vilken uppmanar till ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, och FN:s generalförsamlings resolution 63/168 av den 18 december 2008, vilken uppmanar till tillämpning av generalförsamlingens resolution 62/149 från 2007,

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, i kammaren den 16 juni 2010 om människorättspolitiken, då hon påpekade att det är en prioriterad fråga för EU att dödsstraffet avskaffas i hela världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, i kammaren den 16 juni 2010 om människorättspolitiken, då hon påpekade att det är en prioriterad fråga för EU att dödsstraffet avskaffas i hela världen,

| — | med beaktande av slutförklaringen från den fjärde världskongressen mot dödstraff som ägde rum i Genève den 24–26 februari 2010, i vilken ett universellt avskaffande av dödsstraffet efterlyses, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från den fjärde världskongressen mot dödstraff som ägde rum i Genève den 24–26 februari 2010, i vilken ett universellt avskaffande av dödsstraffet efterlyses,

| — | med beaktande av artikel 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2009 om religions- och trosfrihet, där den strategiska betydelsen av denna frihet och av att bekämpa religiös intolerans understryks, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2009 om religions- och trosfrihet, där den strategiska betydelsen av denna frihet och av att bekämpa religiös intolerans understryks,

| — | med beaktande av FN:s deklaration om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller annan trosuppfattning från 1981, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s deklaration om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller annan trosuppfattning från 1981,

| — | med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, gjorde om Irak, särskilt uttalandet från den 1 november 2010 till följd av attacken mot kyrkobesökare i den syrisk-katolska katedralen ”Vår fru av frälsningen” i Bagdad, Irak, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, gjorde om Irak, särskilt uttalandet från den 1 november 2010 till följd av attacken mot kyrkobesökare i den syrisk-katolska katedralen ”Vår fru av frälsningen” i Bagdad, Irak,

| — | med beaktande av sina årliga rapporter om människorättssituationen i världen och sina tidigare resolutioner om religiösa minoriteter i världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina årliga rapporter om människorättssituationen i världen och sina tidigare resolutioner om religiösa minoriteter i världen,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

Dödsstraffet (bland annat Tariq Aziz-fallet)

| A. | Den 26 oktober 2010 dömde Iraks högsta domstol den före detta vice premiärministern i Irak, 74-årige Tariq Aziz, samt Sadoun Shakir, före detta inrikesminister, och Abed Hamoud, före detta privatsekreterare till Saddam Hussein till döden. Om överklagandet av domen avstyrks kommer den troligen att verkställas inom 30 dagar. |
| --- | --- |

A.

Den 26 oktober 2010 dömde Iraks högsta domstol den före detta vice premiärministern i Irak, 74-årige Tariq Aziz, samt Sadoun Shakir, före detta inrikesminister, och Abed Hamoud, före detta privatsekreterare till Saddam Hussein till döden. Om överklagandet av domen avstyrks kommer den troligen att verkställas inom 30 dagar.

| B. | I en tidigare rättegång dömdes Tariq Aziz till 22 års fängelse i isoleringscell, vilket i praktiken var en livstidsdom med tanke på Tariq Aziz skröpliga hälsa. Han har bland annat haft flera slaganfall och lungrelaterade problem i fängelset, och opererats för en blodpropp i hjärnan. |
| --- | --- |

B.

I en tidigare rättegång dömdes Tariq Aziz till 22 års fängelse i isoleringscell, vilket i praktiken var en livstidsdom med tanke på Tariq Aziz skröpliga hälsa. Han har bland annat haft flera slaganfall och lungrelaterade problem i fängelset, och opererats för en blodpropp i hjärnan.

| C. | Iraks president, Jalal Talabani, har uppgett att han inte tänker underteckna avrättningsordern för Tariq Aziz. Enligt Iraks konstitution bör presidenten ratificera dödsdomar, men det finns mekanismer för att avrättningar ska kunna verkställas på beslut från parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Iraks president, Jalal Talabani, har uppgett att han inte tänker underteckna avrättningsordern för Tariq Aziz. Enligt Iraks konstitution bör presidenten ratificera dödsdomar, men det finns mekanismer för att avrättningar ska kunna verkställas på beslut från parlamentet.

| D. | Dödsdomen mot Tariq Aziz bidrar knappast till att förbättra det våldsamma klimatet i Irak, ett land i desperat behov av nationell försoning. |
| --- | --- |

D.

Dödsdomen mot Tariq Aziz bidrar knappast till att förbättra det våldsamma klimatet i Irak, ett land i desperat behov av nationell försoning.

| E. | EU engagerar sig starkt i arbetet för att avskaffa dödsstraffet överallt och strävar efter att alla länder ska acceptera denna princip. |
| --- | --- |

E.

EU engagerar sig starkt i arbetet för att avskaffa dödsstraffet överallt och strävar efter att alla länder ska acceptera denna princip.

| F. | Dödsstraffet är ett ytterst grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv som fastslås i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och en form av tortyr som inte kan accepteras i länder som respekterar de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

Dödsstraffet är ett ytterst grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv som fastslås i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och en form av tortyr som inte kan accepteras i länder som respekterar de mänskliga rättigheterna.

Attacker mot kristna samfund

| G. | Den 22 november 2010 dödades två kristna irakier i Mosul. Den 10 november 2010 dödades minst fem personer i en rad bomb- och granatattacker mot kristna områden i Iraks huvudstad Bagdad. Attackerna kom efter det att militanta islamister den 31 oktober 2010 hade intagit en syrisk-katolsk katedral och över 50 kyrkobesökare dödats. |
| --- | --- |

G.

Den 22 november 2010 dödades två kristna irakier i Mosul. Den 10 november 2010 dödades minst fem personer i en rad bomb- och granatattacker mot kristna områden i Iraks huvudstad Bagdad. Attackerna kom efter det att militanta islamister den 31 oktober 2010 hade intagit en syrisk-katolsk katedral och över 50 kyrkobesökare dödats.

| H. | Den militanta gruppen Islamiska irakiska staten som betraktas som en del av den internationella al-Qaida-rörelsen har tagit på sig dåden och svurit att rikta fler attacker mot kristna. |
| --- | --- |

H.

Den militanta gruppen Islamiska irakiska staten som betraktas som en del av den internationella al-Qaida-rörelsen har tagit på sig dåden och svurit att rikta fler attacker mot kristna.

| I. | I artikel 10 i Iraks konstitution fastslås regeringens åtagande om att se till att heliga och religiösa platser förblir okränkbara. I artikel 43 fastslås att anhängare av religiösa grupper ska ha friheten att utöva sina religiösa ceremonier och förvalta sina religiösa institutioner. |
| --- | --- |

I.

I artikel 10 i Iraks konstitution fastslås regeringens åtagande om att se till att heliga och religiösa platser förblir okränkbara. I artikel 43 fastslås att anhängare av religiösa grupper ska ha friheten att utöva sina religiösa ceremonier och förvalta sina religiösa institutioner.

| J. | Hundratusentals kristna har flytt landet för att de riskerar upprepade attacker mot sina samfund och kyrkor. Många av de kvarvarande irakiska assyrierna (kaldéer, syrianer och andra kristna minoriteter) är nu internflyktingar som har blivit tvungna att fly undan extremisternas våld mot dem. |
| --- | --- |

J.

Hundratusentals kristna har flytt landet för att de riskerar upprepade attacker mot sina samfund och kyrkor. Många av de kvarvarande irakiska assyrierna (kaldéer, syrianer och andra kristna minoriteter) är nu internflyktingar som har blivit tvungna att fly undan extremisternas våld mot dem.

| K. | Assyrier (kaldéer, syrianer och andra kristna minoriteter) är en gammal ursprungsbefolkning som är mycket sårbar för förföljelse och ofrivillig utvandring, och vars kultur riskerar att utrotas i Irak. |
| --- | --- |

K.

Assyrier (kaldéer, syrianer och andra kristna minoriteter) är en gammal ursprungsbefolkning som är mycket sårbar för förföljelse och ofrivillig utvandring, och vars kultur riskerar att utrotas i Irak.

| L. | Människorättsövergreppen i Irak, framför allt mot etniska och religiösa minoriteter, fortsätter i en oroväckande stor utsträckning. Säkerheten och rättigheterna hos alla minoriteter, däribland religiösa grupper, måste respekteras och skyddas i alla samhällen. |
| --- | --- |

L.

Människorättsövergreppen i Irak, framför allt mot etniska och religiösa minoriteter, fortsätter i en oroväckande stor utsträckning. Säkerheten och rättigheterna hos alla minoriteter, däribland religiösa grupper, måste respekteras och skyddas i alla samhällen.

| M. | Europeiska unionen har vid upprepade tillfällen uttryckt sitt åtagande för tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet och betonat att regeringar har en skyldighet att garantera dessa friheter. |
| --- | --- |

M.

Europeiska unionen har vid upprepade tillfällen uttryckt sitt åtagande för tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet och betonat att regeringar har en skyldighet att garantera dessa friheter.

Dödsstraffet (bland annat Tariq Aziz-fallet)

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt fasta motstånd mot dödsstraffet för alla typer av brott och i alla sammanhang, däribland krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord, och betonar än en gång att dödsstraffets avskaffande bidrar till att stärka den mänskliga värdigheten och successivt utveckla de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sitt fasta motstånd mot dödsstraffet för alla typer av brott och i alla sammanhang, däribland krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord, och betonar än en gång att dödsstraffets avskaffande bidrar till att stärka den mänskliga värdigheten och successivt utveckla de mänskliga rättigheterna.

| 2. | Europaparlamentet beklagar därför djupt Iraks högsta domstols beslut att döma Tariq Aziz, Sadoun Shakir och Abed Hamoud till döden, men understryker vikten av att ställa människorättskränkare, bland annat (före detta) politiker, till svars inom ramen för rättsstatsprincipen och en tillbörlig rättsordning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar därför djupt Iraks högsta domstols beslut att döma Tariq Aziz, Sadoun Shakir och Abed Hamoud till döden, men understryker vikten av att ställa människorättskränkare, bland annat (före detta) politiker, till svars inom ramen för rättsstatsprincipen och en tillbörlig rättsordning.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de irakiska myndigheterna att tänka över sitt beslut och att inte verkställa den dödsdom som avkunnats av Högsta domstolen. Parlamentet ser positivt på president Talabanis besked att han inte tänker underteckna avrättningsordern. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de irakiska myndigheterna att tänka över sitt beslut och att inte verkställa den dödsdom som avkunnats av Högsta domstolen. Parlamentet ser positivt på president Talabanis besked att han inte tänker underteckna avrättningsordern.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Iraks regering att underteckna och ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter avseende dödsstraffets avskaffande i alla sammanhang, och efterlyser ett omedelbart moratorium för avrättningar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Iraks regering att underteckna och ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter avseende dödsstraffets avskaffande i alla sammanhang, och efterlyser ett omedelbart moratorium för avrättningar.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet fortfarande är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet fortfarande är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik.

Attacker mot kristna samfund

| 6. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över, och fördömer starkt, den senaste tidens attacker mot kristna och andra religiösa samfund i Irak och förövarnas missbruk av religionen genom dessa handlingar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över, och fördömer starkt, den senaste tidens attacker mot kristna och andra religiösa samfund i Irak och förövarnas missbruk av religionen genom dessa handlingar.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna att radikalt öka sina insatser för att skydda kristna och andra sårbara minoriteter, arbeta intensivare mot våldet mellan etniska grupper och göra sitt yttersta för att ställa förövarna inför rätta i enlighet med rättsstatsprincipen och internationella bestämmelser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de irakiska myndigheterna att radikalt öka sina insatser för att skydda kristna och andra sårbara minoriteter, arbeta intensivare mot våldet mellan etniska grupper och göra sitt yttersta för att ställa förövarna inför rätta i enlighet med rättsstatsprincipen och internationella bestämmelser.

| 8. | Europaparlamentet bekräftar att det ger sitt fulla stöd till Iraks befolkning och uppmanar alla irakiska politiska organ att samarbeta mot våldets och terrorismens hot. Parlamentet betonar att alla religiösa gruppers rätt att samlas och utöva sin religion fritt måste skyddas. Parlamentet beklagar medvetna angrepp mot platser där civila samlas, bland annat helgedomar, fördömer starkt alla våldshandlingar mot kyrkor och andra helgedomar och uppmanar EU och det internationella samfundet att intensifiera kampen mot terrorism. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet bekräftar att det ger sitt fulla stöd till Iraks befolkning och uppmanar alla irakiska politiska organ att samarbeta mot våldets och terrorismens hot. Parlamentet betonar att alla religiösa gruppers rätt att samlas och utöva sin religion fritt måste skyddas. Parlamentet beklagar medvetna angrepp mot platser där civila samlas, bland annat helgedomar, fördömer starkt alla våldshandlingar mot kyrkor och andra helgedomar och uppmanar EU och det internationella samfundet att intensifiera kampen mot terrorism.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med offrens anhöriga och är övertygat om att den irakiska befolkningen kommer att stå orubblig i sitt fortsatta avvisande av extremisters försök att utlösa sekteristisk spänning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med offrens anhöriga och är övertygat om att den irakiska befolkningen kommer att stå orubblig i sitt fortsatta avvisande av extremisters försök att utlösa sekteristisk spänning.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar uttalandet från Iraks utrikesminister från den 2 november 2010 då de specialiserade myndigheterna och alla säkerhetsstyrkor uppmanades att kraftfullt stå emot försöken att skilja de irakiska medborgarna åt genom sekterism och på grund av ras samt att skydda den irakiska befolkningen och värna om religionsfrihet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar uttalandet från Iraks utrikesminister från den 2 november 2010 då de specialiserade myndigheterna och alla säkerhetsstyrkor uppmanades att kraftfullt stå emot försöken att skilja de irakiska medborgarna åt genom sekterism och på grund av ras samt att skydda den irakiska befolkningen och värna om religionsfrihet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen, i synnerhet den vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att med hänsyn till förberedelsen av det första partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak, ta upp problemet med kristnas säkerhet på Iraks territorium som en prioriterad fråga. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen, i synnerhet den vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, att med hänsyn till förberedelsen av det första partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Irak, ta upp problemet med kristnas säkerhet på Iraks territorium som en prioriterad fråga.

*

* *

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling, regeringarna i FN:s medlemsstater samt Iraks regering och parlament. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling, regeringarna i FN:s medlemsstater samt Iraks regering och parlament.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 775.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/118 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/118

---

Torsdagen den 25 november 2010Tibet – planer på att göra kinesiska till det huvudsakliga undervisningsspråket

P7_TA(2010)0449

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Tibet – planer på att göra kinesiskan till huvudsakligt undervisningsspråk

2012/C 99 E/22

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina och Tibet, särskilt resolutionen av den 10 april 2008 om Tibet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina och Tibet, särskilt resolutionen av den 10 april 2008 om Tibet (1),

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Respekten för de mänskliga rättigheterna, identitets-, kultur- och religionsfrihet, är en grundläggande princip för Europeiska unionen och prioriteras inom Europeiska unionens utrikespolitik. |
| --- | --- |

A.

Respekten för de mänskliga rättigheterna, identitets-, kultur- och religionsfrihet, är en grundläggande princip för Europeiska unionen och prioriteras inom Europeiska unionens utrikespolitik.

| B. | Folkrepubliken Kina har uttryckt en önskan om harmoniska etniska relationer mellan alla 56 etniska minoriteter. |
| --- | --- |

B.

Folkrepubliken Kina har uttryckt en önskan om harmoniska etniska relationer mellan alla 56 etniska minoriteter.

| C. | Den 19 oktober 2010 tågade omkring 1 000 etniska tibetanska studenter genom Tongren, som också kallas Rebkong, och motsatte sig under fredliga former en plan på att införa mandarinkinesiska som huvudsakligt undervisningsspråk i regionens skolor. Den 23 oktober 2010 spred sig protesten till provinsen Qinghai och Peking där 400 tibetanska studenter vid Minzu-universitetet ordnade med en demonstration. |
| --- | --- |

C.

Den 19 oktober 2010 tågade omkring 1 000 etniska tibetanska studenter genom Tongren, som också kallas Rebkong, och motsatte sig under fredliga former en plan på att införa mandarinkinesiska som huvudsakligt undervisningsspråk i regionens skolor. Den 23 oktober 2010 spred sig protesten till provinsen Qinghai och Peking där 400 tibetanska studenter vid Minzu-universitetet ordnade med en demonstration.

| D. | Tibetanskan är ett av Asiens fyra äldsta och mest särpräglade språk och en grundläggande drivkraft för tibetansk identitet, kultur och religion. Till detta kommer att tibetanskan, tillsammans med hela den tibetanska kulturen, utgör en oersättlig del av världsarvet. Tibetanskan bär vittne om en historiskt rik civilisation och är en grundläggande och oersättlig del av Tibets identitet, kultur och religion. |
| --- | --- |

D.

Tibetanskan är ett av Asiens fyra äldsta och mest särpräglade språk och en grundläggande drivkraft för tibetansk identitet, kultur och religion. Till detta kommer att tibetanskan, tillsammans med hela den tibetanska kulturen, utgör en oersättlig del av världsarvet. Tibetanskan bär vittne om en historiskt rik civilisation och är en grundläggande och oersättlig del av Tibets identitet, kultur och religion.

| E. | Språket uttrycker ett samhälles sociala och kulturella synsätt. Att ett samhälle har ett gemensamt språk är en nyckelfaktor för kulturen. Språken förmedlar högst specifika sociala och kulturella beteenden och tänkesätt. |
| --- | --- |

E.

Språket uttrycker ett samhälles sociala och kulturella synsätt. Att ett samhälle har ett gemensamt språk är en nyckelfaktor för kulturen. Språken förmedlar högst specifika sociala och kulturella beteenden och tänkesätt.

| F. | Det har konstaterats att tvåspråkig undervisning på modersmålet är det effektivaste sättet för tibetanerna att med framgång bli tvåspråkiga och den så kallade modell 1-politiken för tvåspråkig undervisning har konsekvent resulterat i de högsta antagningssiffrorna till universitet och högskolor för tibetanska gymnasister överallt i regionen Tibet. |
| --- | --- |

F.

Det har konstaterats att tvåspråkig undervisning på modersmålet är det effektivaste sättet för tibetanerna att med framgång bli tvåspråkiga och den så kallade modell 1-politiken för tvåspråkig undervisning har konsekvent resulterat i de högsta antagningssiffrorna till universitet och högskolor för tibetanska gymnasister överallt i regionen Tibet.

| G. | Överallt inom den autonoma regionen Tibet håller tibetanskan på att inom lågstadie-, högstadie- och gymnasieundervisningen successivt ersättas av kinesiska och för det mesta går det inte att få tag på officiella handlingar på tibetanska. |
| --- | --- |

G.

Överallt inom den autonoma regionen Tibet håller tibetanskan på att inom lågstadie-, högstadie- och gymnasieundervisningen successivt ersättas av kinesiska och för det mesta går det inte att få tag på officiella handlingar på tibetanska.

| H. | Omläggningarna i undervisningspolitiken skulle begränsa tibetanskans användning i skolorna, eftersom alla läroböcker och ämnen skulle vara på mandarinkinesiska, med undantag för undervisningen i tibetanska och engelska. |
| --- | --- |

H.

Omläggningarna i undervisningspolitiken skulle begränsa tibetanskans användning i skolorna, eftersom alla läroböcker och ämnen skulle vara på mandarinkinesiska, med undantag för undervisningen i tibetanska och engelska.

| I. | Folkrepubliken Kina röstade den 13 september 2007, tillsammans med 142 andra länder, för att godkänna FN:s förklaring om ursprungsfolkens rättigheter, i vars 14 artikel det framför allt står att ”ursprungsfolken har rätt att inrätta och övervaka sitt utbildningsväsen samt inrättningar som bedriver utbildning på deras egna språk, på ett sätt som är lämpligt utgående från deras kulturbetingade metoder för undervisning och lärande.” |
| --- | --- |

I.

Folkrepubliken Kina röstade den 13 september 2007, tillsammans med 142 andra länder, för att godkänna FN:s förklaring om ursprungsfolkens rättigheter, i vars 14 artikel det framför allt står att ”ursprungsfolken har rätt att inrätta och övervaka sitt utbildningsväsen samt inrättningar som bedriver utbildning på deras egna språk, på ett sätt som är lämpligt utgående från deras kulturbetingade metoder för undervisning och lärande.”

| J. | Till följd av kinesiskans dominans blir personer med universitets- och högskoleexamen i de tibetanska områdena alltmer oroliga inför sina utsikter att få arbete eftersom, såsom det stod i en framställning som undertecknats av lärare och elever, de flesta eleverna och studenterna i Tibet aldrig vistats i en kinesiskspråkig omgivning och därför inte kan kommunicera på kinesiska. |
| --- | --- |

J.

Till följd av kinesiskans dominans blir personer med universitets- och högskoleexamen i de tibetanska områdena alltmer oroliga inför sina utsikter att få arbete eftersom, såsom det stod i en framställning som undertecknats av lärare och elever, de flesta eleverna och studenterna i Tibet aldrig vistats i en kinesiskspråkig omgivning och därför inte kan kommunicera på kinesiska.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de ökande angreppen på utövandet av tibetanernas frihet till kultur, språk, religion och andra grundläggande friheter, och uttrycker behovet av att beskydda de sex miljoner tibetanernas särpräglade kulturella, religiösa och nationella identitet och för att åtgärda farhågorna om att tibetanskan, som utgör grunden för den tibetanska identiteten, förtrycks och marginaliseras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer de ökande angreppen på utövandet av tibetanernas frihet till kultur, språk, religion och andra grundläggande friheter, och uttrycker behovet av att beskydda de sex miljoner tibetanernas särpräglade kulturella, religiösa och nationella identitet och för att åtgärda farhågorna om att tibetanskan, som utgör grunden för den tibetanska identiteten, förtrycks och marginaliseras.

| 2. | Europaparlamentet noterar oron över försöken att få tibetanskan att framstå som mindre värd och betonar att tibetanskan måste vara inhemskt språk för att den tvåspråkiga undervisningen ska lyckas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar oron över försöken att få tibetanskan att framstå som mindre värd och betonar att tibetanskan måste vara inhemskt språk för att den tvåspråkiga undervisningen ska lyckas.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att genomföra artikel 4 i Folkrepubliken Kinas statsförfattning och artikel 10 i lagen om regional nationell autonomi som garanterar alla nationaliteter friheten att använda och utveckla sina egna talade och skrivna språk. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att genomföra artikel 4 i Folkrepubliken Kinas statsförfattning och artikel 10 i lagen om regional nationell autonomi som garanterar alla nationaliteter friheten att använda och utveckla sina egna talade och skrivna språk.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att stödja en tvåspråkighetspolitik i ordets sanna bemärkelse, där det går att undervisa i alla ämnen på tibetanska, också i matematik och naturvetenskapliga ämnen, och där undervisningen i kinesiska förstärks och lokala myndigheter och samhällen själva får fatta beslut om undervisningsspråk. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att stödja en tvåspråkighetspolitik i ordets sanna bemärkelse, där det går att undervisa i alla ämnen på tibetanska, också i matematik och naturvetenskapliga ämnen, och där undervisningen i kinesiska förstärks och lokala myndigheter och samhällen själva får fatta beslut om undervisningsspråk.

| 5. | Europaparlamentet anser att alla etniska minoriteter har rätt att ha kvar sitt eget språk och sina egna skrifter. Parlamentet anser att ett rättvist tvåspråkigt undervisningsväsen kommer att bidra till bättre samarbete och förståelse när tibetaner lär sig kinesiska och samtidigt han-kineser som är bosatta inom tibetanska områden uppmuntras lära sig tibetanska. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att alla etniska minoriteter har rätt att ha kvar sitt eget språk och sina egna skrifter. Parlamentet anser att ett rättvist tvåspråkigt undervisningsväsen kommer att bidra till bättre samarbete och förståelse när tibetaner lär sig kinesiska och samtidigt han-kineser som är bosatta inom tibetanska områden uppmuntras lära sig tibetanska.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det skulle vålla svårt avbräck för undervisningens kvalitet för det överväldigande flertalet tibetanska elever inom sekundärutbildningen om kinesiskan gjordes till huvudsakligt undervisningsspråk och därför bör ämnesundervisningen ske endast på tibetanska som är modersmålet och därför lämpligast. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det skulle vålla svårt avbräck för undervisningens kvalitet för det överväldigande flertalet tibetanska elever inom sekundärutbildningen om kinesiskan gjordes till huvudsakligt undervisningsspråk och därför bör ämnesundervisningen ske endast på tibetanska som är modersmålet och därför lämpligast.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att göra allt för att minska de språkliga och kulturella nackdelar som tibetaner drabbas av när de söker arbete i städerna, låt vara att detta bör göras på sådant sätt att det inte blir till skada för det tibetanska språket och den tibetanska kulturen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att göra allt för att minska de språkliga och kulturella nackdelar som tibetaner drabbas av när de söker arbete i städerna, låt vara att detta bör göras på sådant sätt att det inte blir till skada för det tibetanska språket och den tibetanska kulturen.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och medlemsstaterna att hos den kinesiska regeringen yrka på att studenternas yttrandefrihet respekteras och att de berörda myndigheterna åtgärdar deras klagomål, lämpligt och i tillräcklig omfattning, och, för det andra, att se till att förordningarna från 2002 om studier i samt användning och utveckling av tibetanska språket tillämpas som sig bör, i enlighet med lagen om regional etnisk autonomi. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och medlemsstaterna att hos den kinesiska regeringen yrka på att studenternas yttrandefrihet respekteras och att de berörda myndigheterna åtgärdar deras klagomål, lämpligt och i tillräcklig omfattning, och, för det andra, att se till att förordningarna från 2002 om studier i samt användning och utveckling av tibetanska språket tillämpas som sig bör, i enlighet med lagen om regional etnisk autonomi.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avlägga rapport om användningen av de medel som äskats till stöd för det tibetanska civila samhället, både i Kina och i exil, inom ramen för budgeten för 2009 (1 miljon euro) samt att insistera på att den tibetanska kulturen måste bevaras, framför allt i exil. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avlägga rapport om användningen av de medel som äskats till stöd för det tibetanska civila samhället, både i Kina och i exil, inom ramen för budgeten för 2009 (1 miljon euro) samt att insistera på att den tibetanska kulturen måste bevaras, framför allt i exil.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar än en gång Kina att ratificera Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och beklagar den ofta diskriminerande behandlingen av etniska och religiösa minoriteter i Kina. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar än en gång Kina att ratificera Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och beklagar den ofta diskriminerande behandlingen av etniska och religiösa minoriteter i Kina.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge utländska medier tillträde till Tibet, inklusive de tibetanska områdena utanför den autonoma regionen Tibet, och att avskaffa systemet med krav på särskilda tillstånd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge utländska medier tillträde till Tibet, inklusive de tibetanska områdena utanför den autonoma regionen Tibet, och att avskaffa systemet med krav på särskilda tillstånd.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU:s diplomatiska företrädare i Peking att besöka regionen och rapportera till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om nuläget inom undervisningen och i språkfrågan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU:s diplomatiska företrädare i Peking att besöka regionen och rapportera till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om nuläget inom undervisningen och i språkfrågan.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, folkrepubliken Kinas regering och parlament samt Hans helighet Dalai lama. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, folkrepubliken Kinas regering och parlament samt Hans helighet Dalai lama.

---

(1)  EUT C 247 E, 15.10.2009, s. 5.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/120 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/120

---

Torsdagen den 25 november 2010Burma – genomförandet av valet och frisläppandet av oppositionsledaren Aung San Suu Kyi

P7_TA(2010)0450

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2010 om Burma – genomförandet av valet och frisläppandet av oppositionsledaren Aung San Suu Kyi

2012/C 99 E/23

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma, varav den senaste antogs den 20 maj 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma, varav den senaste antogs den 20 maj 2010 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 18–21 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 18–21 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 25 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 25 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalande av den 23 februari 2010 med krav på en allomfattande dialog mellan myndigheterna och de demokratiska krafterna i Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalande av den 23 februari 2010 med krav på en allomfattande dialog mellan myndigheterna och de demokratiska krafterna i Burma,

| — | med beaktande av uttalandet från Europaparlamentets talman Jerzy Buzek den 11 mars 2010 om Burmas nya vallagar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europaparlamentets talman Jerzy Buzek den 11 mars 2010 om Burmas nya vallagar,

| — | med beaktande av uttalandet den 9 april 2010 från ordföranden för Aseans sextonde toppmöte i Hanoi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 9 april 2010 från ordföranden för Aseans sextonde toppmöte i Hanoi,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Burma av den 26 april 2010 som antogs vid det 3009:e mötet i rådet (utrikes frågor) i Luxemburg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Burma av den 26 april 2010 som antogs vid det 3009:e mötet i rådet (utrikes frågor) i Luxemburg,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, förklaring om Burma av den 19 juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, förklaring om Burma av den 19 juni 2010,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 28 augusti 2009 om situationen för mänskliga rättigheter i Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 28 augusti 2009 om situationen för mänskliga rättigheter i Burma,

| — | med beaktande av det uttalandet som gjordes av FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon i Bangkok den 26 oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalandet som gjordes av FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon i Bangkok den 26 oktober 2010,

| — | med beaktande av uttalandet från ordföranden vid det åttonde Asien–Europa-mötet i oktober 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från ordföranden vid det åttonde Asien–Europa-mötet i oktober 2010,

| — | med beaktande av FN:s särskilde rapportörs rapport av den 15 september 2010 om situationen för mänskliga rättigheter i Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s särskilde rapportörs rapport av den 15 september 2010 om situationen för mänskliga rättigheter i Burma,

| — | med beaktande av förklaringen av den 7 november 2010 från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om valet i Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 7 november 2010 från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om valet i Burma,

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 november 2010 från FN:s generalsekreterare och Europaparlamentets talman Jerzy Buzek om valet i Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 november 2010 från FN:s generalsekreterare och Europaparlamentets talman Jerzy Buzek om valet i Burma,

| — | med beaktande av uttalandet av den 13 november 2010 från FN:s generalsekreterare om frisläppandet av Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 13 november 2010 från FN:s generalsekreterare om frisläppandet av Aung San Suu Kyi,

| — | med beaktande av uttalandet av den 13 november 2010 från Europeiska rådets ordförande och kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om frisläppandet av Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 13 november 2010 från Europeiska rådets ordförande och kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om frisläppandet av Aung San Suu Kyi,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 november 2010 om Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 november 2010 om Burma,

| — | med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | På kvällen den 13 november 2010, mindre än en vecka efter det omstridda nationella valet, släpptes Aung San Suu Kyi ur den husarrest som hon levt i under 15 av de senaste 21 åren. |
| --- | --- |

A.

På kvällen den 13 november 2010, mindre än en vecka efter det omstridda nationella valet, släpptes Aung San Suu Kyi ur den husarrest som hon levt i under 15 av de senaste 21 åren.

| B. | Den 7 november 2010 hölls det första nationella valet på över 20 år i Burma. Det förra valet, som hölls 1990, vanns av Aung San Suu Kyis parti Nationella demokratiförbundet. |
| --- | --- |

B.

Den 7 november 2010 hölls det första nationella valet på över 20 år i Burma. Det förra valet, som hölls 1990, vanns av Aung San Suu Kyis parti Nationella demokratiförbundet.

| C. | Det senaste valet styrdes av den kontroversiella konstitution som infördes 2008, enligt vilken den burmesiska militären garanteras en fjärdedel av alla parlamentsplatser, och vanns inte oväntat av det militärstödda partiet USDP (Union Solidarity and Development Party). |
| --- | --- |

C.

Det senaste valet styrdes av den kontroversiella konstitution som infördes 2008, enligt vilken den burmesiska militären garanteras en fjärdedel av alla parlamentsplatser, och vanns inte oväntat av det militärstödda partiet USDP (Union Solidarity and Development Party).

| D. | De burmesiska myndigheterna införde en rad nya lagar inför valet den 7 november om begränsning av yttrandefrihet och kritik mot regeringen och inskränkte allvarligt de politiska partiernas verksamhet och kampanjarbete samt motsatte sig de internationella kraven på frisläppande av politiska fångar, och valet uppfyllde inte internationella standarder. |
| --- | --- |

D.

De burmesiska myndigheterna införde en rad nya lagar inför valet den 7 november om begränsning av yttrandefrihet och kritik mot regeringen och inskränkte allvarligt de politiska partiernas verksamhet och kampanjarbete samt motsatte sig de internationella kraven på frisläppande av politiska fångar, och valet uppfyllde inte internationella standarder.

| E. | Juntans anhängarparti USDP kunde ställa upp med kandidater i nästan alla valkretsar, medan prodemokratiska partier som Nationella demokratiförbundet kunde ställa upp kandidater endast i ett begränsat antal valkretsar, främst på grund av att de hade kort om tid att samla in medel och organisera sig ordentligt inför valet. |
| --- | --- |

E.

Juntans anhängarparti USDP kunde ställa upp med kandidater i nästan alla valkretsar, medan prodemokratiska partier som Nationella demokratiförbundet kunde ställa upp kandidater endast i ett begränsat antal valkretsar, främst på grund av att de hade kort om tid att samla in medel och organisera sig ordentligt inför valet.

| F. | Nationella demokratiförbundet valde att bojkotta valet mot bakgrund av de villkor som ställdes för deltagande. Partiet upplöstes genom lag den 6 maj 2010 eftersom man inte registrerat sig inför valet. |
| --- | --- |

F.

Nationella demokratiförbundet valde att bojkotta valet mot bakgrund av de villkor som ställdes för deltagande. Partiet upplöstes genom lag den 6 maj 2010 eftersom man inte registrerat sig inför valet.

| G. | Valet hölls i ett klimat som präglades av rädsla, hot och uppgivenhet, och hundratusentals burmesiska medborgare, däribland buddistiska munkar och politiska fångar, förbjöds att rösta eller ställa upp i valet. |
| --- | --- |

G.

Valet hölls i ett klimat som präglades av rädsla, hot och uppgivenhet, och hundratusentals burmesiska medborgare, däribland buddistiska munkar och politiska fångar, förbjöds att rösta eller ställa upp i valet.

| H. | Det framfördes många klagomål om såväl grunden för, som genomförandet av valet, till exempel den bristande valsekretessen, hoten mot statsanställda och de militära insatserna för att tvinga personer ur den etniska minoriteten karener att rösta på juntastödda partier. |
| --- | --- |

H.

Det framfördes många klagomål om såväl grunden för, som genomförandet av valet, till exempel den bristande valsekretessen, hoten mot statsanställda och de militära insatserna för att tvinga personer ur den etniska minoriteten karener att rösta på juntastödda partier.

| I. | Enligt den omtvistade konstitutionen från 2008 är Aung San Suu Kyi förbjuden att ta offentliga uppdrag. |
| --- | --- |

I.

Enligt den omtvistade konstitutionen från 2008 är Aung San Suu Kyi förbjuden att ta offentliga uppdrag.

| J. | Förutsatt att beslutet inte återkallas kan frisläppandet av Aung San Suu Kyi tolkas som ett första steg i rätt riktning. Många har dock uttryckt farhågor kring Aung San Suu Kyis säkerhet och konstaterat att hon övervakas av den statliga säkerhetstjänsten. |
| --- | --- |

J.

Förutsatt att beslutet inte återkallas kan frisläppandet av Aung San Suu Kyi tolkas som ett första steg i rätt riktning. Många har dock uttryckt farhågor kring Aung San Suu Kyis säkerhet och konstaterat att hon övervakas av den statliga säkerhetstjänsten.

| K. | Aung San Suu Kyi har släppts fri, men fortfarande hålls över 2 200 andra demokratiförkämpar fängslade, liksom många av de buddistiska munkar som ledde protesterna mot regeringen 2007 och de journalister som rapporterade om protesterna. |
| --- | --- |

K.

Aung San Suu Kyi har släppts fri, men fortfarande hålls över 2 200 andra demokratiförkämpar fängslade, liksom många av de buddistiska munkar som ledde protesterna mot regeringen 2007 och de journalister som rapporterade om protesterna.

| L. | Burmas regering har sedan 2003 förkastat samtliga förslag som lagts fram av FN och det vidare internationella samfundet om hur landets ”färdplan mot demokrati” i sju steg bör reformeras. |
| --- | --- |

L.

Burmas regering har sedan 2003 förkastat samtliga förslag som lagts fram av FN och det vidare internationella samfundet om hur landets ”färdplan mot demokrati” i sju steg bör reformeras.

| M. | Den burmesiska militären fortsätter att begå avskyvärda brott mot civilbefolkningen i de områden som är hem för de etniska karenerna vid gränsen mot Thailand, bland annat utomrättsliga avrättningar, tvångsarbete och sexuellt våld. Tusentals burmesiska flyktingar strömmade in i Thailand dagen efter valet till följd av sammandrabbningarna mellan den burmesiska armén och de etniska rebellgrupperna. |
| --- | --- |

M.

Den burmesiska militären fortsätter att begå avskyvärda brott mot civilbefolkningen i de områden som är hem för de etniska karenerna vid gränsen mot Thailand, bland annat utomrättsliga avrättningar, tvångsarbete och sexuellt våld. Tusentals burmesiska flyktingar strömmade in i Thailand dagen efter valet till följd av sammandrabbningarna mellan den burmesiska armén och de etniska rebellgrupperna.

| N. | Burma fortsätter systematiskt och i omfattande utsträckning att tvångsrekrytera barnsoldater. |
| --- | --- |

N.

Burma fortsätter systematiskt och i omfattande utsträckning att tvångsrekrytera barnsoldater.

| O. | FN, EU och EU:s medlemsstater, Förenta staterna samt andra regeringar runt om i världen har framfört att det för en långsiktig lösning av Burmas problem krävs trepartssamtal mellan Aung San Suu Kyi och Nationella demokratiförbundet, företrädare för Burmas etniska minoriteter samt den burmesiska juntan. Burmas regering vägrar dock fortfarande att delta i sådana samtal. |
| --- | --- |

O.

FN, EU och EU:s medlemsstater, Förenta staterna samt andra regeringar runt om i världen har framfört att det för en långsiktig lösning av Burmas problem krävs trepartssamtal mellan Aung San Suu Kyi och Nationella demokratiförbundet, företrädare för Burmas etniska minoriteter samt den burmesiska juntan. Burmas regering vägrar dock fortfarande att delta i sådana samtal.

| P. | EU har infört restriktiva åtgärder mot den burmesiska regimen sedan 1996. Bland annat har man fryst tillgångarna för omkring 540 personer och 62 företag, infört reseförbud, förbud mot export av militär utrustning och, alldeles nyligen, förbud mot avverknings- och gruvdriftsutrustning samt mot import av vissa timmervaror, ädelstenar och mineraler fram till dess att det skett en verklig förändring i riktning mot demokrati, mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och rättsstatsprincipen i landet. |
| --- | --- |

P.

EU har infört restriktiva åtgärder mot den burmesiska regimen sedan 1996. Bland annat har man fryst tillgångarna för omkring 540 personer och 62 företag, infört reseförbud, förbud mot export av militär utrustning och, alldeles nyligen, förbud mot avverknings- och gruvdriftsutrustning samt mot import av vissa timmervaror, ädelstenar och mineraler fram till dess att det skett en verklig förändring i riktning mot demokrati, mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och rättsstatsprincipen i landet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att Aung San Suu Kyis nyligen frisläpptes, men beklagar att hon inte frigavs förrän efter valet, vilket hindrade henne från att delta aktivt i oppositionens valkampanj. Parlamentet insisterar på att hennes nyvunna frihet måste vara villkorslös och utan begränsningar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att Aung San Suu Kyis nyligen frisläpptes, men beklagar att hon inte frigavs förrän efter valet, vilket hindrade henne från att delta aktivt i oppositionens valkampanj. Parlamentet insisterar på att hennes nyvunna frihet måste vara villkorslös och utan begränsningar.

| 2. | Europaparlamentet finner det djupt beklagligt att den styrande burmesiska militärjuntan vägrade att hålla ett fritt och rättvist val i Burma den 7 november. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet finner det djupt beklagligt att den styrande burmesiska militärjuntan vägrade att hålla ett fritt och rättvist val i Burma den 7 november.

| 3. | Europaparlamentet beklagar de restriktioner som den styrande militärjuntan har belagt de största oppositionspartierna med, och de restriktioner som införts beträffande pressens frihet att bevaka och rapportera om valet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar de restriktioner som den styrande militärjuntan har belagt de största oppositionspartierna med, och de restriktioner som införts beträffande pressens frihet att bevaka och rapportera om valet.

| 4. | Europaparlamentet beklagar bristen på insyn i valets organisation och i rösträkningen, militärens vägran att godkänna internationella observatörer och det sent meddelade röstresultatet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar bristen på insyn i valets organisation och i rösträkningen, militärens vägran att godkänna internationella observatörer och det sent meddelade röstresultatet.

| 5. | Europaparlamentet finner det beklagligt att den nya konstitutionen garanterar att den burmesiska militären får minst en fjärdedel av alla platser i parlamentet, vilket är tillräckligt för att kunna lägga in ett veto mot alla eventuella grundlagsändringar och även ger militären möjlighet att upphäva alla medborgerliga rättigheter och tillfälligt avbryta parlamentets verksamhet när detta anses vara nödvändigt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet finner det beklagligt att den nya konstitutionen garanterar att den burmesiska militären får minst en fjärdedel av alla platser i parlamentet, vilket är tillräckligt för att kunna lägga in ett veto mot alla eventuella grundlagsändringar och även ger militären möjlighet att upphäva alla medborgerliga rättigheter och tillfälligt avbryta parlamentets verksamhet när detta anses vara nödvändigt.

| 6. | Europaparlamentet uppmärksammar det begränsade deltagandet i valet av oppositionspartierna, som var tvungna att fatta ett svårt beslut om huruvida de skulle bojkotta valet. Parlamentet anser att oppositionens och etniska företrädares deltagande i såväl nationella som regionala församlingar, låt vara i mycket begränsad omfattning, skulle kunna utgöra en början på en normalisering och skulle kunna innebära en möjlighet till förändring. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmärksammar det begränsade deltagandet i valet av oppositionspartierna, som var tvungna att fatta ett svårt beslut om huruvida de skulle bojkotta valet. Parlamentet anser att oppositionens och etniska företrädares deltagande i såväl nationella som regionala församlingar, låt vara i mycket begränsad omfattning, skulle kunna utgöra en början på en normalisering och skulle kunna innebära en möjlighet till förändring.

| 7. | Europaparlamentet fördömer starkt den burmesiska militärjuntans pågående kränkningar av de grundläggande friheterna och de grundläggande demokratiska rättigheterna för folket i Burma. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer starkt den burmesiska militärjuntans pågående kränkningar av de grundläggande friheterna och de grundläggande demokratiska rättigheterna för folket i Burma.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Burmas regering att omgående och villkorslöst släppa de återstående 2 200 politiska fångarna i landet, och att ge dem alla sina politiska rättigheter tillbaka. Parlamentet insisterar också på att de burmesiska myndigheterna inte gör några fler gripanden på politiska grunder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Burmas regering att omgående och villkorslöst släppa de återstående 2 200 politiska fångarna i landet, och att ge dem alla sina politiska rättigheter tillbaka. Parlamentet insisterar också på att de burmesiska myndigheterna inte gör några fler gripanden på politiska grunder.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den burmesiska regimen att häva inskränkningarna av mötesfriheten, den fria rörligheten och yttrandefriheten, och begär att man upphör med presscensur på politiska grunder, liksom Internetövervakning och mobilnätsövervakning på politiska grunder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den burmesiska regimen att häva inskränkningarna av mötesfriheten, den fria rörligheten och yttrandefriheten, och begär att man upphör med presscensur på politiska grunder, liksom Internetövervakning och mobilnätsövervakning på politiska grunder.

| 10. | Europaparlamentet fördömer starkt det våld som utbröt efter omfattande klagomål angående hotelser som ska ha förekommit i västra Burma, i staden Myawaddy. Tusentals människor tvingades fly över gränsen efter den våldsamma eldstriden mellan den burmesiska militären och etniska rebeller. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fördömer starkt det våld som utbröt efter omfattande klagomål angående hotelser som ska ha förekommit i västra Burma, i staden Myawaddy. Tusentals människor tvingades fly över gränsen efter den våldsamma eldstriden mellan den burmesiska militären och etniska rebeller.

| 11. | Europaparlamentet beklagar djupt att de burmesiska myndigheterna vägrat att ta emot FN:s erbjudanden om tekniskt stöd och övervakningstjänster, och fördömer de restriktioner som införts för utländska medier som försökt att rapportera inifrån Burma. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar djupt att de burmesiska myndigheterna vägrat att ta emot FN:s erbjudanden om tekniskt stöd och övervakningstjänster, och fördömer de restriktioner som införts för utländska medier som försökt att rapportera inifrån Burma.

| 12. | Europaparlamentet fördömer det faktum att minst nio tidningar och tidskrifter har tvingats att skjuta upp sin utgivning efter beslut av den pressövervakande myndigheten som hävdar att tidningarna brutit mot vissa bestämmelser då de publicerat ett foto taget i samband med frisläppandet av Aung San Suu Kyi. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fördömer det faktum att minst nio tidningar och tidskrifter har tvingats att skjuta upp sin utgivning efter beslut av den pressövervakande myndigheten som hävdar att tidningarna brutit mot vissa bestämmelser då de publicerat ett foto taget i samband med frisläppandet av Aung San Suu Kyi.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck den burmesiska regeringen att inleda diskussioner med Aung San Suu Kyi och Nationella demokratiförbundet samt med företrädare för minoritetsbefolkningarna. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de medlingsförsök som gjorts av FN:s generalsekreterare och hans särskilde rapportör för Burma. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck den burmesiska regeringen att inleda diskussioner med Aung San Suu Kyi och Nationella demokratiförbundet samt med företrädare för minoritetsbefolkningarna. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de medlingsförsök som gjorts av FN:s generalsekreterare och hans särskilde rapportör för Burma.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet, inklusive Kina, Indien och Ryssland som är Burmas viktigaste handelspartner, men även Asean, att sluta att stödja den odemokratiska regim som frodas på sitt folks bekostnad och att utöva mer omfattande påtryckningar för att få till stånd positiva förändringar i landet. Parlamentet menar att Aseans medlemsstater enligt Aseanstadgan har ett särskilt ansvar och en moralisk skyldighet att agera om det förekommer systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna i någon av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet, inklusive Kina, Indien och Ryssland som är Burmas viktigaste handelspartner, men även Asean, att sluta att stödja den odemokratiska regim som frodas på sitt folks bekostnad och att utöva mer omfattande påtryckningar för att få till stånd positiva förändringar i landet. Parlamentet menar att Aseans medlemsstater enligt Aseanstadgan har ett särskilt ansvar och en moralisk skyldighet att agera om det förekommer systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna i någon av medlemsstaterna.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för rådets beslut av den 26 april 2010 om att förlänga de restriktiva åtgärder som fastställts i EU:s nuvarande beslut med ytterligare ett år, och uppmanar de burmesiska myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder för att dessa åtgärder ska kunna prövas på nytt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för rådets beslut av den 26 april 2010 om att förlänga de restriktiva åtgärder som fastställts i EU:s nuvarande beslut med ytterligare ett år, och uppmanar de burmesiska myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder för att dessa åtgärder ska kunna prövas på nytt.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de förhållanden som råder i fängelser och andra kvarhållningsanläggningar, över den konsekventa rapporteringen om misshandel, i vissa fall tortyr, av samvetsfångar, samt över att samvetsfångar flyttas till fängelser som är isolerade och ligger långt bort från deras familjer, så att de inte kan ta emot mat och läkemedel. De burmesiska myndigheterna uppmanas att genast ge alla fångar rätt till läkarvård och se till att Internationella rödakorskommittén tillåts att återuppta sina besök hos samtliga fångar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de förhållanden som råder i fängelser och andra kvarhållningsanläggningar, över den konsekventa rapporteringen om misshandel, i vissa fall tortyr, av samvetsfångar, samt över att samvetsfångar flyttas till fängelser som är isolerade och ligger långt bort från deras familjer, så att de inte kan ta emot mat och läkemedel. De burmesiska myndigheterna uppmanas att genast ge alla fångar rätt till läkarvård och se till att Internationella rödakorskommittén tillåts att återuppta sina besök hos samtliga fångar.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att de väpnade konflikterna återupptagits i vissa områden, och uppmanar dels den burmesiska regeringen att skydda civilbefolkningen i alla delar av landet, dels alla berörda parter att respektera de befintliga avtalen om eldupphör. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över att de väpnade konflikterna återupptagits i vissa områden, och uppmanar dels den burmesiska regeringen att skydda civilbefolkningen i alla delar av landet, dels alla berörda parter att respektera de befintliga avtalen om eldupphör.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att så långt det går utnyttja sitt ekonomiska och politiska inflytande för att få till stånd frihet och demokrati i Burma. Medlemsstaterna och EU uppmanas med kraft att fortsätta att tillhandahålla ekonomiskt stöd för flyktingarna vid gränsen mellan Thailand och Burma. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att så långt det går utnyttja sitt ekonomiska och politiska inflytande för att få till stånd frihet och demokrati i Burma. Medlemsstaterna och EU uppmanas med kraft att fortsätta att tillhandahålla ekonomiskt stöd för flyktingarna vid gränsen mellan Thailand och Burma.

| 19. | Europaparlamentet upprepar och stöder talmannens inbjudan till Aung San Suu Kyi att närvara vid utdelningen av Sacharovpriset i Strasbourg i december och framhåller att hon, om hon har möjlighet att närvara vid ceremonin, officiellt kommer att få det Sacharovpris som hon tilldelades 1990 för allt hon gjort för att främja demokrati och frihet i Burma. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet upprepar och stöder talmannens inbjudan till Aung San Suu Kyi att närvara vid utdelningen av Sacharovpriset i Strasbourg i december och framhåller att hon, om hon har möjlighet att närvara vid ceremonin, officiellt kommer att få det Sacharovpris som hon tilldelades 1990 för allt hon gjort för att främja demokrati och frihet i Burma.

| 20. | Europaparlamentet insisterar på att den burmesiska regimen och de myndigheter som den råder över garanterar Aung San Suu Kyis yttrandefrihet och fysiska frihet samt hennes rätt att resa obehindrat och säkert i hela Burma och utomlands och att återvända till Burma. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet insisterar på att den burmesiska regimen och de myndigheter som den råder över garanterar Aung San Suu Kyis yttrandefrihet och fysiska frihet samt hennes rätt att resa obehindrat och säkert i hela Burma och utomlands och att återvända till Burma.

| 21. | Europaparlamentet ställer sig positivt till det beslut som Europaparlamentets talman fattat om att skicka en parlamentsdelegation till Burma för att överlämna Sacharovpriset till Aung San Suu Kyi om hon inte har möjlighet att själv närvara vid utdelningsceremonin i Strasbourg. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ställer sig positivt till det beslut som Europaparlamentets talman fattat om att skicka en parlamentsdelegation till Burma för att överlämna Sacharovpriset till Aung San Suu Kyi om hon inte har möjlighet att själv närvara vid utdelningsceremonin i Strasbourg.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Aung San Suu Kyi, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s särskilda sändebud för Burma, den burmesiska statens råd för fred och utveckling, regeringarna för medlemsstaterna i Asean och Asem, Asems sekretariat, Aseans interparlamentariska arbetsgrupp om Myanmar, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilde rapportör om mänskliga rättigheter i Burma. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Aung San Suu Kyi, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s särskilda sändebud för Burma, den burmesiska statens råd för fred och utveckling, regeringarna för medlemsstaterna i Asean och Asem, Asems sekretariat, Aseans interparlamentariska arbetsgrupp om Myanmar, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s särskilde rapportör om mänskliga rättigheter i Burma.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2010)0196.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/124

---

Torsdagen den 25 november 2010Skriftlig förklaring om kampen mot kolorektal cancer i Europeiska unionen

P7_TA(2010)0451

Europaparlamentets förklaring av den 25 november 2010 om kampen mot kolorektal cancer i Europeiska unionenom kampen mot kolorektal cancer i Europeiska unionen

2012/C 99 E/24

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Över 400 000 nya fall upptäcks och 200 000 dör årligen av kolorektal cancer i EU, vilket gör den till den näst vanligaste cancerformen med dödlig utgång. |
| --- | --- |

A.

Över 400 000 nya fall upptäcks och 200 000 dör årligen av kolorektal cancer i EU, vilket gör den till den näst vanligaste cancerformen med dödlig utgång.

| B. | Kolorektal cancer har med livsstilsfaktorer att göra (övervikt, brist på motion, alkoholkonsumtion och rökning) och utvecklingen av kolokteral cancer skulle minska om man tog itu med dessa problem. |
| --- | --- |

B.

Kolorektal cancer har med livsstilsfaktorer att göra (övervikt, brist på motion, alkoholkonsumtion och rökning) och utvecklingen av kolokteral cancer skulle minska om man tog itu med dessa problem.

| C. | I vissa EU-länder har screening redan lett till minskad dödlighet, medan andra länder inte har påbörjat screeningverksamhet. |
| --- | --- |

C.

I vissa EU-länder har screening redan lett till minskad dödlighet, medan andra länder inte har påbörjat screeningverksamhet.

| D. | Tidig upptäckt av kolorektal cancer skulle minska dödligheten med 40 procent och dessutom kraftigt sänka behandlingskostnaderna. |
| --- | --- |

D.

Tidig upptäckt av kolorektal cancer skulle minska dödligheten med 40 procent och dessutom kraftigt sänka behandlingskostnaderna.

| E. | Enligt kommissionen bör kampen mot cancer vara en prioritering för folkhälsan, eftersom dödlig kolokteral cancer kan förebyggas med de medicinska möjligheter som finns i EU. |
| --- | --- |

E.

Enligt kommissionen bör kampen mot cancer vara en prioritering för folkhälsan, eftersom dödlig kolokteral cancer kan förebyggas med de medicinska möjligheter som finns i EU.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att






  — | stödja upplysningskampanjer i EU som särskilt riktar sig till ungdomar och yngre vuxna om livsstilsfaktorer som orsakar kolorektal cancer, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att

—

stödja upplysningskampanjer i EU som särskilt riktar sig till ungdomar och yngre vuxna om livsstilsfaktorer som orsakar kolorektal cancer,

| — | uppmuntra bästa screeningmetoder för kolorektal cancer i samtliga EU-länder och vartannat år offentliggöra lägesrapporter, |
| --- | --- |

—

uppmuntra bästa screeningmetoder för kolorektal cancer i samtliga EU-länder och vartannat år offentliggöra lägesrapporter,

| — | prioritera spridning av forskning och kunskap om screening för kolorektal cancer i de kommande arbetsprogrammen i EU:s sjunde ramprogram för forskning och EU:s hälsoprogram, |
| --- | --- |

—

prioritera spridning av forskning och kunskap om screening för kolorektal cancer i de kommande arbetsprogrammen i EU:s sjunde ramprogram för forskning och EU:s hälsoprogram,

| — | införa landsomfattande screening för kolorektal cancer i enlighet med EU:s riktlinjer. |
| --- | --- |

—

införa landsomfattande screening för kolorektal cancer i enlighet med EU:s riktlinjer.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen (1) på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen (1) på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 1 till protokollet av den 25 november 2010 (P7_PV(2010)11-25(ANN1)).

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/125

---

Torsdagen den 25 november 2010Skriftlig förklaring om Ashraflägret

P7_TA(2010)0452

Europaparlamentets förklaring av den 25 november 2010 om Ashraflägret

2012/C 99 E/25

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om de mänskliga rättigheterna i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om de mänskliga rättigheterna i Iran,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 april 2009 om Ashraflägret (1), hem för 3 400 iranska dissidenter i Irak, däribland 1 000 kvinnor, och där alla är klassade som skyddade personer enligt den fjärde Genèvekonventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 april 2009 om Ashraflägret (1), hem för 3 400 iranska dissidenter i Irak, däribland 1 000 kvinnor, och där alla är klassade som skyddade personer enligt den fjärde Genèvekonventionen,

| — | med beaktande av att det oppositionella Iranska folkets mujahedin ströks från EU:s svarta lista 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det oppositionella Iranska folkets mujahedin ströks från EU:s svarta lista 2009,

| — | med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Flera släktingar till de boende i Ashraflägret har av den iranska regimen dömts till döden efter att ha besökt sina familjer i Ashraf. |
| --- | --- |

A.

Flera släktingar till de boende i Ashraflägret har av den iranska regimen dömts till döden efter att ha besökt sina familjer i Ashraf.

| B. | Den iranska regeringen har inte respekterat Europaparlamentets resolution och fortsätter sin skoningslösa belägring av lägret. |
| --- | --- |

B.

Den iranska regeringen har inte respekterat Europaparlamentets resolution och fortsätter sin skoningslösa belägring av lägret.

| C. | De boende utsätts fortfarande för yttre påtryckningar under förevändningen att Iranska folkets mujahedin alltjämt finns på USA:s svarta lista. |
| --- | --- |

C.

De boende utsätts fortfarande för yttre påtryckningar under förevändningen att Iranska folkets mujahedin alltjämt finns på USA:s svarta lista.

| D. | I juli 2010 avkunnade USA:s appellationsdomstol dom till fördel för Iranska folkets mujahedin och uppmanade utrikesdepartementet att se över sitt beslut om att låta dem finnas kvar på USA:s svarta lista över terroristmisstänkta. |
| --- | --- |

D.

I juli 2010 avkunnade USA:s appellationsdomstol dom till fördel för Iranska folkets mujahedin och uppmanade utrikesdepartementet att se över sitt beslut om att låta dem finnas kvar på USA:s svarta lista över terroristmisstänkta.

| E. | USA- och FN-styrkor har dragit sig tillbaka från Ashraflägret och de boende riskerar nu att attackeras. |
| --- | --- |

E.

USA- och FN-styrkor har dragit sig tillbaka från Ashraflägret och de boende riskerar nu att attackeras.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att förmå USA att följa EU:s exempel genom att stryka Iranska folkets mujahedin från sin svarta lista och att uppmana FN att omedelbart ge skydd till Ashraf. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att förmå USA att följa EU:s exempel genom att stryka Iranska folkets mujahedin från sin svarta lista och att uppmana FN att omedelbart ge skydd till Ashraf.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen (2) på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen (2) på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT C 184 E, 8.7.2010, s. 62.

(2)  Förteckningen över ledamöter som har undertecknat förklaringen offentliggörs i bilaga 2 till protokollet av den 25 november 2010 (P7_PV(2010)11-25(ANN2)).

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 23 november 2010

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/126

---

Tisdagen den 23 november 2010Användning av Europeiska unionens solidaritetsfond: Irland - översvämningarna i november 2009

P7_TA(2010)0403

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

2012/C 99 E/26

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008, om EU:s solidaritetsfond, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring, som antogs vid medlingssammanträdet den 17 juli 2008, om EU:s solidaritetsfond,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0328/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0328/2010), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den ... november 2010

om användning av Europeiska unionens solidaritetsfond i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 26,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (2),

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska unionen har inrättat Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som drabbats av katastrofer. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska unionen har inrättat Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) för att visa solidaritet med befolkningen i regioner som drabbats av katastrofer.

| (2) | Enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 får fonden tas i anspråk inom det årliga taket på 1 miljard EUR. |
| --- | --- |

(2)

Enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 får fonden tas i anspråk inom det årliga taket på 1 miljard EUR.

| (3) | Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller bestämmelser för hur fonden får användas. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller bestämmelser för hur fonden får användas.

| (4) | Irland har lämnat in en ansökan om att ta fonden i anspråk till följd av en katastrof som orsakades av kraftiga översvämningar. |
| --- | --- |

(4)

Irland har lämnat in en ansökan om att ta fonden i anspråk till följd av en katastrof som orsakades av kraftiga översvämningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010 ska Europeiska unionens solidaritetsfond tas i anspråk med 13 022 500 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/128 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/128

---

Tisdagen den 23 november 2010Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Noord Brabant och Zuid Holland huvudgrupp 18 från Nederländerna

P7_TA(2010)0404

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/027 NL/Noord Brabant och Zuid Holland huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

2012/C 99 E/27

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0318/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0318/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 821 uppsägningar vid 70 företag som är verksamma inom sektorn Nace rev 2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i de två till varandra gränsande Nuts II-regionerna Noord Brabant och Zuid Holland. |
| --- | --- |

D.

Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 821 uppsägningar vid 70 företag som är verksamma inom sektorn Nace rev 2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i de två till varandra gränsande Nuts II-regionerna Noord Brabant och Zuid Holland.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav.

| 9. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den ...

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/027 NL/ Noord Brabant och Zuid Holland huvudgrupp 18 från Nederländerna)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 70 företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev 2, i de angränsande Nuts II-regionerna Noord Brabant (NL41) och Zuid Holland (NL33), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 11 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 890 027 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 70 företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev 2, i de angränsande Nuts II-regionerna Noord Brabant (NL41) och Zuid Holland (NL33), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 11 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 890 027 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 2 890 027 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/131 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/131

---

Tisdagen den 23 november 2010Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Drenthe huvudgrupp 18 från Nederländerna

P7_TA(2010)0405

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/030 NL/ Drenthe huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

2012/C 99 E/28

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0321/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0321/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 140uppsägningar vid två företag som är verksamma inom sektorn Nace rev2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i Nuts II-regionen Drenthe. |
| --- | --- |

D.

Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 140uppsägningar vid två företag som är verksamma inom sektorn Nace rev2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i Nuts II-regionen Drenthe.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav.

| 9. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/030 NL/ Drenthe huvudgrupp 18 från Nederländerna)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid två företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev2, i Nuts II-regionen Drenthe (NL13), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 6 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 453 632 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid två företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev2, i Nuts II-regionen Drenthe (NL13), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 6 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 453 632 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 453 632 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/134

---

Tisdagen den 23 november 2010Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Limburg huvudgrupp 18 från Nederländerna

P7_TA(2010)0406

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/028 NL/Limburg huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

2012/C 99 E/29

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0323/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0323/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 129 uppsägningar vid nio företag som är verksamma inom sektorn Nace rev2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i Nuts II-regionen Limburg. |
| --- | --- |

D.

Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 129 uppsägningar vid nio företag som är verksamma inom sektorn Nace rev2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i Nuts II-regionen Limburg.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav.

| 9. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/028 NL/Limburg huvudgrupp 18 från Nederländerna)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid nio företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev2, i Nuts II-regionen Limburg (NL42), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 6 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 549 946 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid nio företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev2, i Nuts II-regionen Limburg (NL42), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 6 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 549 946 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 549 946 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/137 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/137

---

Tisdagen den 23 november 2010Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Gelderland och Overijssel huvudgrupp 18 från Nederländerna

P7_TA(2010)0407

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/029 NL/Gelderland och Overijssel huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

2012/C 99 E/30

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0322/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0322/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 650 uppsägningar vid 45 företag som är verksamma inom sektorn Nace rev2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i de två till varandra gränsande Nuts II-regionerna Gelderland och Overijssel. |
| --- | --- |

D.

Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 650 uppsägningar vid 45 företag som är verksamma inom sektorn Nace rev2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i de två till varandra gränsande Nuts II-regionerna Gelderland och Overijssel.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav.

| 9. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/029 NL/Gelderland och Overijssel huvudgrupp 18 från Nederländerna)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 45 företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev2, i de angränsande Nuts II-regionerna Gelderland (NL22) och Overijssel (NL21), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 6 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 013 619 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 45 företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev2, i de angränsande Nuts II-regionerna Gelderland (NL22) och Overijssel (NL21), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 6 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 013 619 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 2 013 619 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/140

---

Tisdagen den 23 november 2010Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Noord Holland och Utrecht huvudgrupp 18 från Nederländerna

P7_TA(2010)0408

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/026 NL/Noord Holland och Utrecht huvudgrupp 18 från Nederländerna) (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

2012/C 99 E/31

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0319/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0319/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 720 uppsägningar vid 79 företag som är verksamma inom sektorn Nace rev 2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i de två till varandra gränsande Nuts II-regionerna Noord Holland och Utrecht. |
| --- | --- |

D.

Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 720 uppsägningar vid 79 företag som är verksamma inom sektorn Nace rev 2 huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) i de två till varandra gränsande Nuts II-regionerna Noord Holland och Utrecht.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav.

| 9. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den ...

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/026 NL/Noord Holland och Utrecht huvudgrupp 18 från Nederländerna)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 79 företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev 2, i de angränsande Nuts II-regionerna Noord Holland (NL32) och Utrecht (NL31), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 6 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 266 625 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid 79 företag som är verksamma inom huvudgrupp 18 (Grafisk produktion och reproduktion av inspelningar) enligt Nace rev 2, i de angränsande Nuts II-regionerna Noord Holland (NL32) och Utrecht (NL31), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 6 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 266 625 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 2 266 625 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/143 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/143

---

Tisdagen den 23 november 2010Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Noord Holland och Zuid Holland huvudgrupp 58 från Nederländerna

P7_TA(2010)0409

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/024 NL/Noord Holland och Zuid Holland huvudgrupp 58 från Nederländerna) (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

2012/C 99 E/32

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0320/2010), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0320/2010), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats för ansökningar om stöd från fonden som inges från och med den 1 maj 2009 och omfattar nu stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| D. | Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 598 uppsägningar vid åtta företag som är verksamma inom sektorn Nace rev 2 huvudgrupp 58 (förlagsverksamhet) i de två till varandra gränsande Nuts II-regionerna Noord Holland och Zuid Holland. |
| --- | --- |

D.

Nederländerna har ansökt om ekonomiskt bidrag från fonden till följd av 598 uppsägningar vid åtta företag som är verksamma inom sektorn Nace rev 2 huvudgrupp 58 (förlagsverksamhet) i de två till varandra gränsande Nuts II-regionerna Noord Holland och Zuid Holland.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att garantera ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den finansiella och ekonomiska krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en viktig roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit arbetslösa. Parlamentet erinrar om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal, eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller detaljerade uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran om att en jämförande analys av dessa uppgifter även ska presenteras i dess årsrapporter, inklusive en bedömning av vilka effekter dessa tillfälliga och individanpassade tjänster har på den långsiktiga återintegreringen på arbetsmarknaden av arbetstagare som sagts upp.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter föreslagit en alternativ källa till betalningsbemyndiganden utöver oanvända medel från Europeiska socialfonden, efter många påminnelser från Europaparlamentet om att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och att tillbörliga budgetposter för överföringar därför måste fastställas.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar dock att för att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för detta fall kommer betalningsbemyndiganden att överföras från en budgetpost avsedd för stöd till små och medelstora företag och innovation. Parlamentet beklagar att kommissionen i många fall brustit allvarligt i genomförandet av programmen för konkurrenskraft och innovation, särskilt under en ekonomisk kris som kraftigt borde ökat behovet av sådant stöd.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det nya formatet för kommissionens förslag, där det i motiveringsdelen läggs fram tydliga och detaljerade uppgifter om ansökan med en analys av kriterier för stödberättigande och en förklaring av orsakerna till att ansökan godkänts, vilket ligger i linje med parlamentets krav.

| 9. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den ...

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2009/024 NL/Noord Holland och Zuid Holland huvudgrupp 58 från Nederländerna)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av de genomgripande strukturförändringar som skett inom världshandeln på grund av globaliseringen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att använda medel från fonden upp till ett belopp på högst 500 miljoner EUR per år.

| (4) | Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid åtta företag som är verksamma inom huvudgrupp 58 (Förlagsverksamhet) enligt Nace rev 2, i de angränsande Nuts II-regionerna Noord Holland (NL32) och Zuid Holland (NL33), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 31 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 326 459 EUR ska anslås. |
| --- | --- |

(4)

Nederländerna lämnade den 30 december 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar vid åtta företag som är verksamma inom huvudgrupp 58 (Förlagsverksamhet) enligt Nace rev 2, i de angränsande Nuts II-regionerna Noord Holland (NL32) och Zuid Holland (NL33), och kompletterade ansökan med ytterligare uppgifter fram till den 31 maj 2010. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet enligt artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006. Kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 326 459 EUR ska anslås.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att bevilja det ekonomiska stöd som Nederländerna ansökt om.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska belastas med 2 326 459 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden ur Europeiska unionens allmänna budget för 2010.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/146

---

Tisdagen den 23 november 2010Stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet ***I

P7_TA(2010)0410

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (”förordningen om en samlad marknadsordning”) vad gäller det stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet (KOM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

2012/C 99 E/33

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0336), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0336),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0157/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 42 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0157/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 september 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 15 september 2010 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 november 2010 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt, i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 november 2010 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt, i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0305/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0305/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Tisdagen den 23 november 2010P7_TC1-COD(2010)0183

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) vad gäller det stöd som beviljats inom ramen för det tyska alkoholmonopolet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1234/2010.)

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/147 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/147

---

Tisdagen den 23 november 2010Tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från WHO och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter ***I

P7_TA(2010)0411

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från Världshälsoorganisationen och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter och om ändring av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 (KOM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

2012/C 99 E/34

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0397), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0397),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0193/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0193/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0316/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0316/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

Tisdagen den 23 november 2010P7_TC1-COD(2010)0214

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av bilaga I till förordning (EEG) nr 2658/87 vad gäller tullfri behandling av vissa farmaceutiska aktiva ämnen med internationell generisk benämning (INN) från Världshälsoorganisationen och vissa produkter som används vid framställning av färdiga farmaceutiska produkter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1238/2010.)

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/148

---

Tisdagen den 23 november 2010Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina ***

P7_TA(2010)0412

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om förlängning av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

2012/C 99 E/35

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11364/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11364/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 186 och artikel 218.6 andra stycket led a och led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0187/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 186 och artikel 218.6 andra stycket led a och led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0187/2010),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 26 november 2009 (1) om kommissionens förslag (KOM(2009)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt av den 26 november 2009 (1) om kommissionens förslag (KOM(2009)0182),

| — | med beaktande av artiklarna 81, 90.8 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81, 90.8 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0306/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0306/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet förnyas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet förnyas.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ukraina. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ukraina.

---

(1)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 170.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/149

---

Tisdagen den 23 november 2010Avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete EG/Färöarnas regering ***

P7_TA(2010)0413

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Färöarnas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete, genom vilket Färöarna associeras med unionens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

2012/C 99 E/36

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11365/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11365/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Färöarnas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete, genom vilket Färöarna associeras med unionens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (05475/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Färöarnas regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete, genom vilket Färöarna associeras med unionens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (05475/2010),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 och artikel 218.6 andra stycket led a och led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0184/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 186 och artikel 218.6 andra stycket led a och led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0184/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81, 90.8 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81, 90.8 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0303/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0303/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Färöarna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Färöarna.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/149

---

Tisdagen den 23 november 2010Avtal mellan Europeiska unionen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete ***

P7_TA(2010)0414

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

2012/C 99 E/37

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11363/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11363/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska gemenskapen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete (13753/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska gemenskapen och Japans regering om vetenskapligt och tekniskt samarbete (13753/2009),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 186 och artikel 218.6 andra stycket led a och led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0183/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 186 och artikel 218.6 andra stycket led a och led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0183/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81, 90.8 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81, 90.8 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0302/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0302/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Japan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Japan.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/150 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/150

---

Tisdagen den 23 november 2010Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete ***

P7_TA(2010)0415

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

2012/C 99 E/38

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11362/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11362/2010),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete (11790/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska gemenskapen och Hashemitiska konungariket Jordanien om vetenskapligt och tekniskt samarbete (11790/2009),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 186 och 218.6 andra stycket led a och led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0182/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 186 och 218.6 andra stycket led a och led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0182/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81, 90.8 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81, 90.8 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0304/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0304/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Hashemitiska konungariket Jordanien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Hashemitiska konungariket Jordanien.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/151

---

Tisdagen den 23 november 2010Partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna ***

P7_TA(2010)0416

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till rådets beslut om ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

2012/C 99 E/39

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (09335/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (09335/2010),

| — | med beaktande av ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingående av ett partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Salomonöarna,

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets godkännande i enlighet med artikel 43.2 e i förening med artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0338/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets godkännande i enlighet med artikel 43.2 e i förening med artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0338/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0292/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet utskottet för utveckling och budgetutskottet (A7-0292/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet slutsatserna från de möten och överläggningar som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet samt det fleråriga sektorsprogram som nämns i artikel 7.2 i protokollet tillsammans med resultaten av de årliga utvärderingarna. Parlamentet begär att företrädare för dess fiskeriutskott och dess utskott för utveckling ska delta som observatörer i de möten och överläggningar som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att under protokollets sista giltighetsår, och innan förhandlingar om att förnya avtalet inleds, förelägga parlamentet och rådet en rapport om avtalets tillämpning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet slutsatserna från de möten och överläggningar som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet samt det fleråriga sektorsprogram som nämns i artikel 7.2 i protokollet tillsammans med resultaten av de årliga utvärderingarna. Parlamentet begär att företrädare för dess fiskeriutskott och dess utskott för utveckling ska delta som observatörer i de möten och överläggningar som hålls i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att under protokollets sista giltighetsår, och innan förhandlingar om att förnya avtalet inleds, förelägga parlamentet och rådet en rapport om avtalets tillämpning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Salomonöarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Salomonöarna.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/152

---

Tisdagen den 23 november 2010Gemensamt system för mervärdesskatt, när det gäller varaktigheten för skyldigheten att efterleva miniminivån på normalskattesatsen *

P7_TA(2010)0417

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, när det gäller varaktigheten för skyldigheten att efterleva miniminivån på normalskattesatsen (KOM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

2012/C 99 E/40

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0331), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0331),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0173/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0173/2010),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0325/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0325/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag; |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag;

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till direktiv – ändringsakt


  Skäl 4 |
| (4) | I avvaktan på resultatet av samrådet om en ny mervärdesskattestrategi som väntas behandla framtida bestämmelser och motsvarande harmoniseringsnivåer är det för tidigt att fastställa en permanent normalskattesats eller att överväga att ändra minimiskattesatsen. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 4

(4)

I avvaktan på resultatet av samrådet om en ny mervärdesskattestrategi som väntas behandla framtida bestämmelser och motsvarande harmoniseringsnivåer är det för tidigt att fastställa en permanent normalskattesats eller att överväga att ändra minimiskattesatsen.

| (4) | I avvaktan på resultatet av samrådet om en ny mervärdesskattestrategi som väntas behandla framtida bestämmelser och motsvarande harmoniseringsnivåer är det för tidigt att fastställa en permanent normalskattesats eller att överväga att ändra minimiskattesatsen.
  Den nya mervärdesskattestrategin bör inriktas på att reformera mervärdesskattebestämmelserna på ett sätt som aktivt främjar den inre marknadens mål. Den nya mervärdesskattestrategin bör syfta till att minska de administrativa bördorna, undanröja skattehinder och förbättra företagsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, samtidigt som den ser till att systemet står stadigt mot bedrägerier. |
| --- | --- |

(4)

I avvaktan på resultatet av samrådet om en ny mervärdesskattestrategi som väntas behandla framtida bestämmelser och motsvarande harmoniseringsnivåer är det för tidigt att fastställa en permanent normalskattesats eller att överväga att ändra minimiskattesatsen.
  Den nya mervärdesskattestrategin bör inriktas på att reformera mervärdesskattebestämmelserna på ett sätt som aktivt främjar den inre marknadens mål. Den nya mervärdesskattestrategin bör syfta till att minska de administrativa bördorna, undanröja skattehinder och förbättra företagsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, samtidigt som den ser till att systemet står stadigt mot bedrägerier.

Ändring 2

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 5

| (5) | Följaktligen bör den gällande miniminivån för normalskattesatsen på 15 % behållas under en ytterligare period, som är tillräckligt lång för att garantera rättssäkerheten, samtidigt som ytterligare översyn blir möjlig. |
| --- | --- |

(5)

Följaktligen bör den gällande miniminivån för normalskattesatsen på 15 % behållas under en ytterligare period, som är tillräckligt lång för att garantera rättssäkerheten, samtidigt som ytterligare översyn blir möjlig.

| (5) | Följaktligen bör den gällande miniminivån för normalskattesatsen på 15 % behållas under en ytterligare period, som är tillräckligt lång för att garantera rättssäkerheten, samtidigt som ytterligare översyn blir möjlig
  , varvid strategin för den inre marknaden bör användas som vägledning i detta avseende
  . |
| --- | --- |

(5)

Följaktligen bör den gällande miniminivån för normalskattesatsen på 15 % behållas under en ytterligare period, som är tillräckligt lång för att garantera rättssäkerheten, samtidigt som ytterligare översyn blir möjlig
  , varvid strategin för den inre marknaden bör användas som vägledning i detta avseende
  .

Ändring 3

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | Detta utesluter inte att mervärdesskattelagstiftningen ändras ytterligare före den 31 december 2015 med anledning av resultatet av den nya mervärdesskattestrategin. |
| --- | --- |

(6)

Detta utesluter inte att mervärdesskattelagstiftningen ändras ytterligare före den 31 december 2015 med anledning av resultatet av den nya mervärdesskattestrategin.

| (6) | Detta utesluter inte att mervärdesskattelagstiftningen ändras ytterligare före den 31 december 2015 med anledning av resultatet av den nya mervärdesskattestrategin.
  Om möjligt bör steg tas i riktning mot ett slutgiltigt system före den 31 december 2015. |
| --- | --- |

(6)

Detta utesluter inte att mervärdesskattelagstiftningen ändras ytterligare före den 31 december 2015 med anledning av resultatet av den nya mervärdesskattestrategin.
  Om möjligt bör steg tas i riktning mot ett slutgiltigt system före den 31 december 2015.

Ändring 4

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a

Översyn

1.
     
  Senast den 31 december 2013 ska kommissionen lägga fram lagstiftningsförslag om att ersätta den nuvarande miniminivån för mervärdesskattesatsen, som gällt under en övergångsperiod, med ett slutgiltigt system.

2.
     
  Med avseende på tillämpningen av punkt 1 ska kommissionen ha ett brett samråd med samtliga berörda parter, både offentliga och privata, om den nya mervärdesskattestrategin. Dessa samråd ska åtminstone ta upp mervärdesskattesatser, även nedsatta skattesatser, samt det önskvärda i att fastställa en högsta skattesats, mervärdesskattens tillämpningsområde, avvikelser från systemet, alternativa möjligheter för mervärdesskattens struktur och funktionssätt, inklusive platsen för beskattning av leveranser inom unionen. Kommissionen ska rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultatet av dessa samråd.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/154 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/154

---

Tisdagen den 23 november 2010Fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet ***I

P7_TA(2010)0420

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet (KOM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

2012/C 99 E/41

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0399), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0399),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0157/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0157/2009),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 mars 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 mars 2010 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0299/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0299/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Tisdagen den 23 november 2010P7_TC1-COD(2009)0112

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen av den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med den handlingsplan som antogs vid Förenta Nationernas världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 har Europeiska unionen bland annat åtagit sig att bevara eller återställa fiskbestånden till en nivå som möjliggör maximalt hållbart uttag för att se till att målen för utfiskade bestånd uppnås snarast och om möjligt inte senare än 2015. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med den handlingsplan som antogs vid Förenta Nationernas världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 har Europeiska unionen bland annat åtagit sig att bevara eller återställa fiskbestånden till en nivå som möjliggör maximalt hållbart uttag för att se till att målen för utfiskade bestånd uppnås snarast och om möjligt inte senare än 2015.

| (2) | Ansjovisfisket i Biscayabukten har varit stängt sedan 2005 på grund av det dåliga tillståndet för detta bestånd. |
| --- | --- |

(2)

Ansjovisfisket i Biscayabukten har varit stängt sedan 2005 på grund av det dåliga tillståndet för detta bestånd.

| (3) | För att förbättra ansjovisbeståndet i Biscayabukten till en nivå som möjliggör hållbart utnyttjande i enlighet med principen om maximalt hållbart uttag är det nödvändigt att vidta åtgärder för en långsiktig förvaltning av beståndet i syfte att säkerställa att beståndet kan utnyttjas med ett högt uttag som är förenligt med det maximala hållbara uttaget, samtidigt som man i så stor utsträckning som möjligt säkrar fiskets stabilitet och ser till att risken för att beståndet kollapsar hålls låg. |
| --- | --- |

(3)

För att förbättra ansjovisbeståndet i Biscayabukten till en nivå som möjliggör hållbart utnyttjande i enlighet med principen om maximalt hållbart uttag är det nödvändigt att vidta åtgärder för en långsiktig förvaltning av beståndet i syfte att säkerställa att beståndet kan utnyttjas med ett högt uttag som är förenligt med det maximala hållbara uttaget, samtidigt som man i så stor utsträckning som möjligt säkrar fiskets stabilitet och ser till att risken för att beståndet kollapsar hålls låg.

| (4) | Säsongen för ansjovisfiske i Biscayabukten löper från den 1 juli varje år till den 30 juni följande år. I förenklingssyfte är det lämpligt att inrätta särskilda åtgärder för att fastställa högsta tillåtna fångstmängd (TAC) för varje fiskesäsong samt fördelning av fiskemöjligheter mellan medlemsstaterna på ett sätt som är förenligt med denna förvaltningsperiod och på grundval av rekommendationerna från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) (3).
  Enligt artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska rådet anta åtgärder för att fastställa och fördela fiskemöjligheter. Med tanke på de särdrag som kännetecknar ansjovisfisket i Biscayabukten är det lämpligt att rådet fastställer dessa åtgärder på ett sätt som gör det möjligt att tillämpa TAC och kvoter för varje fiskesäsong
  . |
| --- | --- |

(4)

Säsongen för ansjovisfiske i Biscayabukten löper från den 1 juli varje år till den 30 juni följande år. I förenklingssyfte är det lämpligt att inrätta särskilda åtgärder för att fastställa högsta tillåtna fångstmängd (TAC) för varje fiskesäsong samt fördelning av fiskemöjligheter mellan medlemsstaterna på ett sätt som är förenligt med denna förvaltningsperiod och på grundval av rekommendationerna från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) (3).
  Enligt artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska rådet anta åtgärder för att fastställa och fördela fiskemöjligheter. Med tanke på de särdrag som kännetecknar ansjovisfisket i Biscayabukten är det lämpligt att rådet fastställer dessa åtgärder på ett sätt som gör det möjligt att tillämpa TAC och kvoter för varje fiskesäsong
  .

| (5) | Av de rekommendationer som lämnats av STECF framgår det att fångst av en konstant andel av lekbeståndets biomassa skulle möjliggöra en hållbar förvaltning av beståndet. STECF rekommenderar även att den lägsta nivån för lekbeståndets biomassa där beståndet kan börja fiskas bör fastställas till 24 000 ton, och försiktighetsnivåerna för biomassan bör fastställas till 33 000 ton. Den lämpliga fångstmängden bör vidare vara 30 % av lekbeståndets biomassa varje år, med förbehåll för lämpliga begränsningar. Med denna fångstmängd skulle risken för att beståndet faller under miniminivån för lekbeståndets biomassa och sannolikheten för en stängning av fisket minimeras, samtidigt som man upprätthåller ett högt uttag. |
| --- | --- |

(5)

Av de rekommendationer som lämnats av STECF framgår det att fångst av en konstant andel av lekbeståndets biomassa skulle möjliggöra en hållbar förvaltning av beståndet. STECF rekommenderar även att den lägsta nivån för lekbeståndets biomassa där beståndet kan börja fiskas bör fastställas till 24 000 ton, och försiktighetsnivåerna för biomassan bör fastställas till 33 000 ton. Den lämpliga fångstmängden bör vidare vara 30 % av lekbeståndets biomassa varje år, med förbehåll för lämpliga begränsningar. Med denna fångstmängd skulle risken för att beståndet faller under miniminivån för lekbeståndets biomassa och sannolikheten för en stängning av fisket minimeras, samtidigt som man upprätthåller ett högt uttag.

| (6) | Om STECF inte kan utfärda rekommendationer om TAC på grund av att det saknas tillräckligt exakta och representativa uppgifter bör det säkerställas att TAC kan fastställas på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

(6)

Om STECF inte kan utfärda rekommendationer om TAC på grund av att det saknas tillräckligt exakta och representativa uppgifter bör det säkerställas att TAC kan fastställas på ett konsekvent sätt.

| (7) | Om utvärderingarna skulle visa att miniminivån för lekbeståndets biomassa eller de TAC-nivåer som fastställs i planen inte längre är lämpliga bör det säkerställas att planen kan anpassas till de nya förhållandena.
  Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget, när det gäller ändringar av försiktighetsnivån för biomassan eller av de TAC-nivåer som anges i bilaga I som motsvarande de respektive nivåerna för biomassan. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  . |
| --- | --- |

(7)

Om utvärderingarna skulle visa att miniminivån för lekbeståndets biomassa eller de TAC-nivåer som fastställs i planen inte längre är lämpliga bör det säkerställas att planen kan anpassas till de nya förhållandena.
  Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget, när det gäller ändringar av försiktighetsnivån för biomassan eller av de TAC-nivåer som anges i bilaga I som motsvarande de respektive nivåerna för biomassan. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  .

| (8) | Den utnyttjanderegel för att fastställa TAC som föreslås i planen grundar sig på uppskattningarna av biomassan för ansjovislekbeståndet för maj och juni varje år, vilka erhållits direkt före förvaltningsperioden för fiskeperioden 1 juli–30 juni. Om den vetenskapliga uppföljningen av beståndet förbättras så att det blir möjligt att med tillräcklig tillförlitlighet förutsäga den inkommande rekryteringen i början av varje år skulle det eventuellt vara möjligt att förbättra utnyttjandestrategin för detta fiske, vilket skulle motivera en anpassning av denna långsiktiga plan för ansjovis |
| --- | --- |

(8)

Den utnyttjanderegel för att fastställa TAC som föreslås i planen grundar sig på uppskattningarna av biomassan för ansjovislekbeståndet för maj och juni varje år, vilka erhållits direkt före förvaltningsperioden för fiskeperioden 1 juli–30 juni. Om den vetenskapliga uppföljningen av beståndet förbättras så att det blir möjligt att med tillräcklig tillförlitlighet förutsäga den inkommande rekryteringen i början av varje år skulle det eventuellt vara möjligt att förbättra utnyttjandestrategin för detta fiske, vilket skulle motivera en anpassning av denna långsiktiga plan för ansjovis

| (9) | För att säkra efterlevnaden av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör det antas kontrollåtgärder utöver de som anges i
  rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (4)

  . Med tanke på det stora antal fartyg på mindre än 15 meters längd som fiskar ansjovis är det lämpligt att utöka de skyldigheter som fastställs i
  artikel 9 i förordning (EG) nr 1224/2009 och i
  kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003 av den 18 december 2003 om närmare föreskrifter för det satellitbaserade övervakningssystemet för fartyg (5) till att omfatta alla ansjovisfiskefartyg. |
| --- | --- |

(9)

För att säkra efterlevnaden av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör det antas kontrollåtgärder utöver de som anges i
  rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (4)

  . Med tanke på det stora antal fartyg på mindre än 15 meters längd som fiskar ansjovis är det lämpligt att utöka de skyldigheter som fastställs i
  artikel 9 i förordning (EG) nr 1224/2009 och i
  kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003 av den 18 december 2003 om närmare föreskrifter för det satellitbaserade övervakningssystemet för fartyg (5) till att omfatta alla ansjovisfiskefartyg.

| (10) | Det är även viktigt att se till att planen utvärderas på lämpligt sätt, och om utvärderingarna skulle visa att försiktighetsprincipen för förvaltningen av beståndet inte längre kan säkerställas genom fångstbestämmelserna bör planen anpassas till de nya förhållandena. |
| --- | --- |

(10)

Det är även viktigt att se till att planen utvärderas på lämpligt sätt, och om utvärderingarna skulle visa att försiktighetsprincipen för förvaltningen av beståndet inte längre kan säkerställas genom fångstbestämmelserna bör planen anpassas till de nya förhållandena.

| (11) | Vid tillämpningen av leden i och iv i artikel 21 a i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (6) bör planen betraktas som en återhämtningsplan i den mening som avses i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (7) när beståndets storlek är mindre än försiktighetsnivån för lekbeståndets biomassa. I alla andra fall bör planen betraktas som en förvaltningsplan i den mening som avses i artikel 6 i förordning EG) nr 2371/2002. |
| --- | --- |

(11)

Vid tillämpningen av leden i och iv i artikel 21 a i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (6) bör planen betraktas som en återhämtningsplan i den mening som avses i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (7) när beståndets storlek är mindre än försiktighetsnivån för lekbeståndets biomassa. I alla andra fall bör planen betraktas som en förvaltningsplan i den mening som avses i artikel 6 i förordning EG) nr 2371/2002.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning fastställs en långsiktig plan för bevarande och förvaltning av ansjovisbeståndet i Biscayabukten (nedan kallad ”planen”).

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna plan ska tillämpas på det bestånd av ansjovis som lever i ICES-delområde VIII.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning avses med

a)   ”fiskeperiod”: en period som löper från den 1 juli till den 30 juni följande år,

b)   ”totala tillåtna fångstmängder (TAC)”: de mängder ansjovis ur det bestånd som avses i artikel 2 som får fångas, landas och användas som levande bete under varje fiskeperiod,

c)   ”kvot”: en TAC-andel som fördelas till medlemsstaterna,

d)   ”försiktighetsnivå för biomassan”: en nivå för lekbeståndets biomassa på 33 000 ton,

e)   ”befintlig biomassa”: medianstorleken för ansjovisbeståndets biomassa
  avseende den maj–juni-period som infaller direkt före den
  fiskeperiod
  för vilken TAC ska fastställas
  ,

f)
     ”system för kontroll av ansjovisbeståndet”:

KAPITEL II

SYFTET MED LÅNGSIKTIG FÖRVALTNING

Artikel 4

Planens syfte

Syftet med denna plan är att

| a) | säkerställa utnyttjandet av ansjovisbeståndet med ett högt uttag som är förenligt med det maximala hållbara uttaget, och |
| --- | --- |

a)

säkerställa utnyttjandet av ansjovisbeståndet med ett högt uttag som är förenligt med det maximala hållbara uttaget, och

| b) | i så stor utsträckning som möjligt säkra fiskets
  långsiktiga
  stabilitet,
  vilket är en förutsättning för att säkra fiskerinäringens ekonomiska och ekologiska hållbarhet,
  samtidigt som man ser till att risken för att beståndet kollapsar är låg. |
| --- | --- |

b)

i så stor utsträckning som möjligt säkra fiskets
  långsiktiga
  stabilitet,
  vilket är en förutsättning för att säkra fiskerinäringens ekonomiska och ekologiska hållbarhet,
  samtidigt som man ser till att risken för att beståndet kollapsar är låg.

KAPITEL III

FÅNGSTBESTÄMMELSER

Artikel 5

Fastställande av TAC och fördelning av TAC mellan medlemsstaterna

1.   TAC ska fastställas och fördelas mellan medlemsstaterna för varje fiskeperiod till den tonnivå som anges i bilaga I som motsvarande den befintliga biomassan enligt STECF:s beräkningar.

2.   Om STECF inte kan
  göra en utvärdering av
  den befintliga biomassan
  antingen
  på grund av
  brister i kontrollsystemet eller på grund av uppskattningar av nivån på den befintliga biomassa som inte är
  tillräckligt exakta
  eller som är inkonsekventa,
  ska TAC och kvoterna fastställas på följande sätt:

| a) | Om STECF rekommenderar att fångsten av ansjovis bör minskas till lägsta möjliga nivå ska TAC och kvoterna motsvara en minskning på 25 % jämfört med TAC och de kvoter som var tillämpliga på föregående fiskeperiod. |
| --- | --- |

a)

Om STECF rekommenderar att fångsten av ansjovis bör minskas till lägsta möjliga nivå ska TAC och kvoterna motsvara en minskning på 25 % jämfört med TAC och de kvoter som var tillämpliga på föregående fiskeperiod.

| b) | I alla andra fall ska TAC och kvoterna motsvara det antal ton som hade fastställts för föregående fiskesäsong. |
| --- | --- |

b)

I alla andra fall ska TAC och kvoterna motsvara det antal ton som hade fastställts för föregående fiskesäsong.

3.   Kommissionen ska varje år informera de berörda medlemsstaterna om rekommendationerna från STECF och ska bekräfta de motsvarande högsta tillåtna fångstmängder och kvoter i enlighet med bilaga I som gäller för den fiskeperiod som inleds från och med den 1 juli det året och offentliggöra denna information i C-utgåvan av Europeiska unionens officiella tidning och på kommissionens webbplats.
  Vid behov ska kommissionen före den 1 juli varje år meddela en vägledande TAC, i avvaktan på att det inom högst två veckor efter fiskesäsongens början ska fastställas en slutgiltig TAC.

Artikel 6

Delegering av befogenheter

I det fall STECF rekommenderar att försiktighetsnivån för biomassan enligt artikel 3 eller de TAC-nivåer som anges i bilaga I som motsvarande de respektive nivåerna för biomassan inte längre är lämpliga för att möjliggöra ett hållbart utnyttjande av ansjovisbeståndet,
  får kommissionen anta
  nya värden för dessa nivåer
  , genom delegerade akter i enlighet med artikel 7 och med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 8 och 9
  .

Artikel 7

Utövande av delegering

1.
     
  Befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artikel 6 ska ges till kommissionen för en period på tre år från den ... (8). Kommissionen ska utarbeta en rapport om de delegerade befogenheterna senast sex månader innan perioden på fem år löpt ut. Delegeringen av befogenhet ska automatiskt förlängas med perioder av samma längd, om den inte återkallas av Europaparlamentet eller rådet i enlighet med artikel 8.

2.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

3.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 8 och 9.

Artikel 8

Återkallande av delegering

1.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 6 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

2.
     
  Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas ska underrätta den andra institutionen och kommissionen i rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas och skälen för detta.

3.
     
  Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart, eller vid ett senare, i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 9

Invändning mot delegerade akter

1.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på två månader från delgivningsdatum.

På Europaparlamentets eller rådets initiativ ska fristen förlängas med två månader.

2.
     
  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid utgången av den period som avses i punkt 1 har invänt mot den delegerade akten ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges i den.

Den delegerade akten kan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra några invändningar.

3.
     
  Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot den delegerade akten inom den period som avses i punkt 1 ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.

▐

KAPITEL IV

KONTROLL, INSPEKTION OCH ÖVERVAKNING

Artikel 10

Förhållande till

  förordning (EG) nr 1224/2009

De kontrollåtgärder som föreskrivs i detta kapitel ska gälla utöver de som föreskrivs i
  förordning (EG) nr 1224/2009
  samt
  dess
  genomförandebestämmelser.

Artikel 11

Särskilt fisketillstånd

1.   För att få fiska efter ansjovis ska fartygen inneha ett särskilt fisketillstånd som ska ha utfärdats i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd (9).

2.   Det ska vara förbjudet för fiskefartyg som inte innehar ett särskilt fisketillstånd att fiska efter ansjovis, eller behålla någon mängd ansjovis ombord, medan fartyget är på en fiskeresa som innebär att det uppehåller sig i det ICES-område som anges i artikel 2.

3.   Innan fisket inleds en fiskesäsong ska varje medlemsstat upprätta en förteckning över de fartyg som har ett särskilt fisketillstånd och göra förteckningen tillgänglig för kommissionen och övriga medlemsstater på sin officiella webbplats, genom en länk på den berörda webbplatsen. Medlemsstaterna ska ständigt aktualisera förteckningen och ska utan dröjsmål informera kommissionen och andra medlemsstater om eventuella ändringar av den ursprungliga länken på webbplatsen.

Artikel 12

Kontrollsystem för fartyg (VMS)

Förutom
  artikel 9
  i
  förordning (EG) nr 1224/2009
  ska de skyldigheter som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003 gälla för de fartyg vars största längd inte överskrider 15 meter.
  Artikel 9.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska inte tillämpas.

Artikel 13

Dubbelkontroller

De myndigheter som är behöriga i fiskekontrollfrågor i
  medlemsstaterna ska
  vid validering av data i enlighet med artikel 109.2 i förordning (EG) nr 1224/2009
  beträffande ansjovis
  lägga
  särskild vikt vid kontrollerna av huruvida andra arter rapporteras som ansjovis, och tvärtom.

▐

▐

Artikel 14

Förhandsanmälan

1.   
  Genom undantag från artiklarna 17.1 och 18.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska tidsfristen för förhandsanmälan till de behöriga myndigheterna i flagg- eller kustmedlemsstaten fastställas till en timme före beräknad ankomsttid till hamnen.

2.   De behöriga myndigheterna i en medlemsstat i vilken mer än ett ton ansjovis ska landas får begära att lossningen av den fångst som finns ombord inte får inledas förrän dessa myndigheter ger sitt tillstånd.
  Landningen får dock under inga omständigheter skjutas upp eller försenas så mycket att fiskens kvalitet eller försäljningsvärde sjunker.

▐

Artikel 15

Utsedda hamnar

▐

De centrala och regionala myndigheterna i
  varje medlemsstat ska utse de hamnar i vilka alla landningar av ansjovis på mer än ett ton ska göras.

▐

Artikel 16

Toleransmarginal vid uppskattning av de kvantiteter som registreras i loggboken

I enlighet med
  artikel 14.3 i förordning (EG) nr 1224/2009
  ska den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattningen av de kvantiteter i kilo av fisk ombord vara
  10 %
  av den siffra som anges i loggboken.

Artikel 17

Separat förvaring av ansjovis

Det ska vara förbjudet att ombord på ett EU-fiskefartyg i någon behållare förvara någon kvantitet av ansjovis blandad med någon annan art av marina organismer. Behållare som innehåller ansjovis ska stuvas i lastrummet på ett sådant sätt att de är åtskilda från andra behållare.

▐

Artikel 18

Nationella handlingsprogram för kontroll

▐

1.   Kommissionen ska minst en gång om året sammankalla den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk för att utvärdera tillämpningen av de nationella handlingsprogrammen för kontroll och resultaten av dessa.

2.
     
  Kommissionen ska ge information till den regionala rådgivande nämnden för sydvästliga vatten om tillämpningen av de nationella handlingsprogrammen för kontroll samt om uppnådda resultat.

▐

Artikel 19

Särskilt kontroll- och inspektionsprogram

Kommissionen får besluta om ett särskilt kontroll- och inspektionsprogram i enlighet med artikel 95 i förordning (EG) nr 1224/2009.

KAPITEL V

UPPFÖLJNING

Artikel 20

Utvärdering av planen

Kommissionen ska, på grundval av utlåtanden från STECF och efter samråd med den berörda regionala rådgivande nämnden, utvärdera planens effekt på ansjovisbeståndet och på det fiske som utnyttjar det beståndet, senast denna förordnings tredje tillämpningsår och därefter vart tredje tillämpningsår samt, vid behov, föreslå lämpliga åtgärder för att ändra planen.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

Stöd från Europeiska fiskerifonden

1.   För de fiskeperioder då beståndet ligger under försiktighetsnivån för biomassan, ska planen anses vara en återhämtningsplan i den mening som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 2371/2002, och med avseende på tillämpningen av artikel 21 a i i förordning (EG) nr 1198/2006.

2.   För de fiskeperioder då beståndet ligger på eller över försiktighetsnivån för biomassan, ska planen anses vara en förvaltningsplan i den mening som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 2371/2002, och med avseende på tillämpningen av artikel 21 a iv i förordning (EG) nr 1198/2006.

Artikel 22

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 354, 28.12.2010, s. 69.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 november 2010.

2

(3)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

3

(4)  

  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

4

EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

(5)  EUT L 333, 20.12.2003, s. 17.

5

(6)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

6

(7)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

7

(8)  
  EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

8

EUT: Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(9)  EGT L 171, 6.7.1994, s. 7.

9

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA I

De TAC-nivåer som anges i tabellen nedan har beräknats enligt följande regel:

| TAC
  γ = | 0 | if SŜB

  γ
  ≤ 24 000 |
| --- | --- | --- |
| TAC min | if 24 000 < SŜB

  γ
  < B
  pa |
| MIN
  {y SŜB
  y, TAC max} | if SŜB

  γ
  ≥ B
  pa |

TAC
  γ =

0

if SŜB

  γ
  ≤ 24 000

TAC min

if 24 000 < SŜB

  γ
  < B
  pa

MIN
  {y SŜB
  y, TAC max}

if SŜB

  γ
  ≥ B
  pa

där

| TAC
  y | är den årliga totala tillåtna fångstmängden för förvaltningsåret y, som löper från 1 juli till 30 juni nästföljande år, |
| --- | --- |
| min. TAC | är minsta TAC, |
| max. TAC | är maximal TAC, |
| B
  pa | är försiktighetsnivån för lekbeståndets biomassa för detta bestånd, |
| gamma ã | är fångstmängden, |
| SSBy | är den verkliga nivån på lekbeståndets biomassa som beräknas i maj varje år. |

TAC
  y

är den årliga totala tillåtna fångstmängden för förvaltningsåret y, som löper från 1 juli till 30 juni nästföljande år,

min. TAC

är minsta TAC,

max. TAC

är maximal TAC,

B
  pa

är försiktighetsnivån för lekbeståndets biomassa för detta bestånd,

gamma ã

är fångstmängden,

SSBy

är den verkliga nivån på lekbeståndets biomassa som beräknas i maj varje år.

Baserat på vetenskapliga råd är följande parametrar lämpliga för den ovannämnda formeln när det gäller förvaltningen av ansjovisbeståndet i Biscayabukten:

| Min. TAC | = | 7 000 ton, |
| --- | --- | --- |
| max. TAC | = | 33 000 ton, |
| B
  pa | = | 33 000 ton, |
| ã | = | 0,3. |

Min. TAC

=

7 000 ton,

max. TAC

=

33 000 ton,

B
  pa

=

33 000 ton,

ã

=

0,3.

Nuvarande nivåer för biomassan och motsvarande nivåer för TAC och kvoter

| Beräknad nuvarande biomassa (ton) | Motsvarande TAC (ton) | Kvoter (ton) |
| --- | --- | --- |
| Frankrike | Spanien |
| 24 000 eller lägre | 0 | 0 | 0 |
| 24 001 – 33 000 | 7 000 | 700 | 6 300 |
| 33 001 – 34 000 | 10 200 | 1 020 | 9 180 |
| 34 001 – 35 000 | 10 500 | 1 050 | 9 450 |
| 35 001 – 36 000 | 10 800 | 1 080 | 9 720 |
| 36 001 – 37 000 | 11 100 | 1 110 | 9 990 |
| 37 001 – 38 000 | 11 400 | 1 140 | 10 260 |
| 38 001 – 39 000 | 11 700 | 1 170 | 10 530 |
| 39 001 – 40 000 | 12 000 | 1 200 | 10 800 |
| 40 001 – 41 000 | 12 300 | 1 230 | 11 070 |
| 41 001 – 42 000 | 12 600 | 1 260 | 11 340 |
| 42 001 – 43 000 | 12 900 | 1 290 | 11 610 |
| 43 001 – 44 000 | 13 200 | 1 320 | 11 880 |
| 44 001 – 45 000 | 13 500 | 1 350 | 12 150 |
| 45 001 – 46 000 | 13 800 | 1 380 | 12 420 |
| 46 001 – 47 000 | 14 100 | 1 410 | 12 690 |
| 47 001 – 48 000 | 14 400 | 1 440 | 12 960 |
| 48 001 – 49 000 | 14 700 | 1 470 | 13 230 |
| 49 001 – 50 000 | 15 000 | 1 500 | 13 500 |
| 50 001 – 51 000 | 15 300 | 1 530 | 13 770 |
| 51 001 – 52 000 | 15 600 | 1 560 | 14 040 |
| 52 001 – 53 000 | 15 900 | 1 590 | 14 310 |
| 53 001 – 54 000 | 16 200 | 1 620 | 14 580 |
| 54 001 – 55 000 | 16 500 | 1 650 | 14 850 |
| 55 001 – 56 000 | 16 800 | 1 680 | 15 120 |
| 56 001 – 57 000 | 17 100 | 1 710 | 15 390 |
| 57 001 – 58 000 | 17 400 | 1 740 | 15 660 |
| 58 001 – 59 000 | 17 700 | 1 770 | 15 930 |
| 59 001 – 60 000 | 18 000 | 1 800 | 16 200 |
| 60 001 – 61 000 | 18 300 | 1 830 | 16 470 |
| 61 001 – 62 000 | 18 600 | 1 860 | 16 740 |
| 62 001 – 63 000 | 18 900 | 1 890 | 17 010 |
| 63 001 – 64 000 | 19 200 | 1 920 | 17 280 |
| 64 001 – 65 000 | 19 500 | 1 950 | 17 550 |
| 65 001 – 66 000 | 19 800 | 1 980 | 17 820 |
| 66 001 – 67 000 | 20 100 | 2 010 | 18 090 |
| 67 001 – 68 000 | 20 400 | 2 040 | 18 360 |
| 68 001 – 69 000 | 20 700 | 2 070 | 18 630 |
| 69 001 – 70 000 | 21 000 | 2 100 | 18 900 |
| 70 001 – 71 000 | 21 300 | 2 130 | 19 170 |
| 71 001 – 72 000 | 21 600 | 2 160 | 19 440 |
| 72 001 – 73 000 | 21 900 | 2 190 | 19 710 |
| 73 001 – 74 000 | 22 200 | 2 220 | 19 980 |
| 74 001 – 75 000 | 22 500 | 2 250 | 20 250 |
| 75 001 – 76 000 | 22 800 | 2 280 | 20 520 |
| 76 001 – 77 000 | 23 100 | 2 310 | 20 790 |
| 77 001 – 78 000 | 23 400 | 2 340 | 21 060 |
| 78 001 – 79 000 | 23 700 | 2 370 | 21 330 |
| 79 001 – 80 000 | 24 000 | 2 400 | 21 600 |
| 80 001 – 81 000 | 24 300 | 2 430 | 21 870 |
| 81 001 – 82 000 | 24 600 | 2 460 | 22 140 |
| 82 001 – 83 000 | 24 900 | 2 490 | 22 410 |
| 83 001 – 84 000 | 25 200 | 2 520 | 22 680 |
| 84 001 – 85 000 | 25 500 | 2 550 | 22 950 |
| 85 001 – 86 000 | 25 800 | 2 580 | 23 220 |
| 86 001 – 87 000 | 26 100 | 2 610 | 23 490 |
| 87 001 – 88 000 | 26 400 | 2 640 | 23 760 |
| 88 001 – 89 000 | 26 700 | 2 670 | 24 030 |
| 89 001 – 90 000 | 27 000 | 2 700 | 24 300 |
| 90 001 – 91 000 | 27 300 | 2 730 | 24 570 |
| 91 001 – 92 000 | 27 600 | 2 760 | 24 840 |
| 92 001 – 93 000 | 27 900 | 2 790 | 25 110 |
| 93 001 – 94 000 | 28 200 | 2 820 | 25 380 |
| 94 001 – 95 000 | 28 500 | 2 850 | 25 650 |
| 95 001 – 96 000 | 28 800 | 2 880 | 25 920 |
| 96 001 – 97 000 | 29 100 | 2 910 | 26 190 |
| 97 001 – 98 000 | 29 400 | 2 940 | 26 460 |
| 98 001 – 99 000 | 29 700 | 2 970 | 26 730 |
| 99 001 – 100 000 | 30 000 | 3 000 | 27 000 |
| Högre än 100 000 | 33 000 | 3 300 | 29 700 |

Beräknad nuvarande biomassa (ton)

Motsvarande TAC (ton)

Kvoter (ton)

Frankrike

Spanien

24 000 eller lägre

0

0

0

24 001 – 33 000

7 000

700

6 300

33 001 – 34 000

10 200

1 020

9 180

34 001 – 35 000

10 500

1 050

9 450

35 001 – 36 000

10 800

1 080

9 720

36 001 – 37 000

11 100

1 110

9 990

37 001 – 38 000

11 400

1 140

10 260

38 001 – 39 000

11 700

1 170

10 530

39 001 – 40 000

12 000

1 200

10 800

40 001 – 41 000

12 300

1 230

11 070

41 001 – 42 000

12 600

1 260

11 340

42 001 – 43 000

12 900

1 290

11 610

43 001 – 44 000

13 200

1 320

11 880

44 001 – 45 000

13 500

1 350

12 150

45 001 – 46 000

13 800

1 380

12 420

46 001 – 47 000

14 100

1 410

12 690

47 001 – 48 000

14 400

1 440

12 960

48 001 – 49 000

14 700

1 470

13 230

49 001 – 50 000

15 000

1 500

13 500

50 001 – 51 000

15 300

1 530

13 770

51 001 – 52 000

15 600

1 560

14 040

52 001 – 53 000

15 900

1 590

14 310

53 001 – 54 000

16 200

1 620

14 580

54 001 – 55 000

16 500

1 650

14 850

55 001 – 56 000

16 800

1 680

15 120

56 001 – 57 000

17 100

1 710

15 390

57 001 – 58 000

17 400

1 740

15 660

58 001 – 59 000

17 700

1 770

15 930

59 001 – 60 000

18 000

1 800

16 200

60 001 – 61 000

18 300

1 830

16 470

61 001 – 62 000

18 600

1 860

16 740

62 001 – 63 000

18 900

1 890

17 010

63 001 – 64 000

19 200

1 920

17 280

64 001 – 65 000

19 500

1 950

17 550

65 001 – 66 000

19 800

1 980

17 820

66 001 – 67 000

20 100

2 010

18 090

67 001 – 68 000

20 400

2 040

18 360

68 001 – 69 000

20 700

2 070

18 630

69 001 – 70 000

21 000

2 100

18 900

70 001 – 71 000

21 300

2 130

19 170

71 001 – 72 000

21 600

2 160

19 440

72 001 – 73 000

21 900

2 190

19 710

73 001 – 74 000

22 200

2 220

19 980

74 001 – 75 000

22 500

2 250

20 250

75 001 – 76 000

22 800

2 280

20 520

76 001 – 77 000

23 100

2 310

20 790

77 001 – 78 000

23 400

2 340

21 060

78 001 – 79 000

23 700

2 370

21 330

79 001 – 80 000

24 000

2 400

21 600

80 001 – 81 000

24 300

2 430

21 870

81 001 – 82 000

24 600

2 460

22 140

82 001 – 83 000

24 900

2 490

22 410

83 001 – 84 000

25 200

2 520

22 680

84 001 – 85 000

25 500

2 550

22 950

85 001 – 86 000

25 800

2 580

23 220

86 001 – 87 000

26 100

2 610

23 490

87 001 – 88 000

26 400

2 640

23 760

88 001 – 89 000

26 700

2 670

24 030

89 001 – 90 000

27 000

2 700

24 300

90 001 – 91 000

27 300

2 730

24 570

91 001 – 92 000

27 600

2 760

24 840

92 001 – 93 000

27 900

2 790

25 110

93 001 – 94 000

28 200

2 820

25 380

94 001 – 95 000

28 500

2 850

25 650

95 001 – 96 000

28 800

2 880

25 920

96 001 – 97 000

29 100

2 910

26 190

97 001 – 98 000

29 400

2 940

26 460

98 001 – 99 000

29 700

2 970

26 730

99 001 – 100 000

30 000

3 000

27 000

Högre än 100 000

33 000

3 300

29 700

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA II

INNEHÅLL I DE NATIONELLA HANDLINGSPROGRAMMEN FÖR KONTROLL

De nationella handlingsprogrammen för kontroll ska bland annat innehålla följande:

1.   KONTROLLRESURSER

Personalresurser

| 1.1. | Antalet landbaserade och sjöbaserade inspektörer samt perioder och zoner där de ska sättas in. |
| --- | --- |

1.1.

Antalet landbaserade och sjöbaserade inspektörer samt perioder och zoner där de ska sättas in.

Tekniska resurser

| 1.2. | Antalet patrullfartyg och flygplan samt perioder och zoner där de ska sättas in. |
| --- | --- |

1.2.

Antalet patrullfartyg och flygplan samt perioder och zoner där de ska sättas in.

Ekonomiska resurser

| 1.3. | Budgetavsättningar för personalresurser samt patrullfartyg och flygplan. |
| --- | --- |

1.3.

Budgetavsättningar för personalresurser samt patrullfartyg och flygplan.

2.   ELEKTRONISK REGISTRERING OCH RAPPORTERING AV UPPGIFTER OM FISKEVERKSAMHET

Beskrivning av de system som tillämpas för att garantera efterlevnaden av artiklarna 13, 15 och 17.

3.   UTSEDDA HAMNAR

I förekommande fall, en förteckning över hamnar som utsetts för landning av ansjovis enligt artikel 16.

4.   ANMÄLAN FÖRE LANDNING

Beskrivning av de system som används för att garantera efterlevnaden av artikel 14.

5.   KONTROLL AV LANDNINGAR

Beskrivning av de anordningar och system som används för att garantera efterlevnaden av i artiklarna 14, 15, och 16.

6.   INSPEKTIONSFÖRFARANDEN

I de nationella handlingsprogrammen för kontroll ska det anges vilka förfaranden som ska följas

| a) | vid inspektioner till sjöss och på land, |
| --- | --- |

a)

vid inspektioner till sjöss och på land,

| b) | för kommunikationen med de behöriga myndigheter som har utsetts av andra medlemsstater att ansvara för de nationella handlingsprogrammen för kontroll när det gäller ansjovis, |
| --- | --- |

b)

för kommunikationen med de behöriga myndigheter som har utsetts av andra medlemsstater att ansvara för de nationella handlingsprogrammen för kontroll när det gäller ansjovis,

| c) | för gemensam övervakning och utväxling av inspektörer, inbegripet närmare bestämmelser om vilka befogenheter de inspektörer har som är verksamma i andra medlemsstaters vatten. |
| --- | --- |

c)

för gemensam övervakning och utväxling av inspektörer, inbegripet närmare bestämmelser om vilka befogenheter de inspektörer har som är verksamma i andra medlemsstaters vatten.

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA III

SÄRSKILDA INSPEKTIONSRIKTVÄRDEN

SYFTE

| 1. | Varje medlemsstat ska fastställa särskilda inspektionsriktvärden i enlighet med denna bilaga. |
| --- | --- |

1.

Varje medlemsstat ska fastställa särskilda inspektionsriktvärden i enlighet med denna bilaga.

STRATEGI

| 2. | Inspektion och övervakning av fiskeverksamhet ska koncentreras till fartyg som sannolikt fångar ansjovis. Slumpmässiga inspektioner av transport och saluföring av ansjovis ska användas som en kompletterande mekanism för dubbelkontroll, för att pröva hur effektiva inspektionerna och övervakningen är. |
| --- | --- |

2.

Inspektion och övervakning av fiskeverksamhet ska koncentreras till fartyg som sannolikt fångar ansjovis. Slumpmässiga inspektioner av transport och saluföring av ansjovis ska användas som en kompletterande mekanism för dubbelkontroll, för att pröva hur effektiva inspektionerna och övervakningen är.

PRIORITERINGAR

| 3. | Olika redskapstyper ska prioriteras olika, beroende på i vilken grad fiskeflottorna påverkas av begränsningar av fiskemöjligheterna. Därför ska varje medlemsstat fastställa egna prioriteringar. |
| --- | --- |

3.

Olika redskapstyper ska prioriteras olika, beroende på i vilken grad fiskeflottorna påverkas av begränsningar av fiskemöjligheterna. Därför ska varje medlemsstat fastställa egna prioriteringar.

RIKTVÄRDEN

| 4. | Inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft ska medlemsstaterna genomföra sina inspektionsprogram med beaktande av de mål som fastställs nedan.
  Medlemsstaterna ska ange och beskriva vilken provtagningsstrategi som kommer att tillämpas.
  Kommissionen ska på begäran få tillgång till medlemsstatens provtagningsplan.






  a) | Inspektioner i hamnar
  Som allmän regel gäller att den noggrannhet som ska uppnås minst bör motsvara vad som skulle uppnås med obundet slumpmässigt urval, varvid inspektionerna ska omfatta 20 % av alla landningar av ansjovis i en medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

4.

Inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft ska medlemsstaterna genomföra sina inspektionsprogram med beaktande av de mål som fastställs nedan.

Medlemsstaterna ska ange och beskriva vilken provtagningsstrategi som kommer att tillämpas.

Kommissionen ska på begäran få tillgång till medlemsstatens provtagningsplan.

a)

Inspektioner i hamnar

Som allmän regel gäller att den noggrannhet som ska uppnås minst bör motsvara vad som skulle uppnås med obundet slumpmässigt urval, varvid inspektionerna ska omfatta 20 % av alla landningar av ansjovis i en medlemsstat.

| b) | Inspektioner av saluföring
  Inspektion av 5 % av de kvantiteter ansjovis som bjuds ut till försäljning på auktion. |
| --- | --- |

b)

Inspektioner av saluföring

Inspektion av 5 % av de kvantiteter ansjovis som bjuds ut till försäljning på auktion.

| c) | Inspektion till sjöss
  Flexibla riktvärden ska fastställas efter en noggrann analys av fiskeverksamheten i varje område. Riktvärden för inspektioner till sjöss ska ange antalet patrulldagar till sjöss i förvaltningsområdena för ansjovis, och om möjligt ett separat riktvärde för antalet dagar med patrullering i enskilda områden. |
| --- | --- |

c)

Inspektion till sjöss

Flexibla riktvärden ska fastställas efter en noggrann analys av fiskeverksamheten i varje område. Riktvärden för inspektioner till sjöss ska ange antalet patrulldagar till sjöss i förvaltningsområdena för ansjovis, och om möjligt ett separat riktvärde för antalet dagar med patrullering i enskilda områden.

| d) | Flygövervakning
  Flexibla riktvärden ska fastställas efter en noggrann analys av fiskeverksamheten i varje område och med beaktande av de resurser som medlemsstaten har tillgång till. |
| --- | --- |

d)

Flygövervakning

Flexibla riktvärden ska fastställas efter en noggrann analys av fiskeverksamheten i varje område och med beaktande av de resurser som medlemsstaten har tillgång till.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/167

---

Tisdagen den 23 november 2010Fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet ***I

P7_TA(2010)0421

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet (KOM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

2012/C 99 E/42

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0189), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0189),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört Europaparlamentet (C7-0010/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört Europaparlamentet (C7-0010/2009),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 mars 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 mars 2010 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0296/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0296/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Tisdagen den 23 november 2010P7_TC1-COD(2009)0057

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid den första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om fastställande av en flerårig plan för det västra beståndet av taggmakrill och det fiske som utnyttjar det beståndet

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med den handlingsplan som antogs vid FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 har Europeiska gemenskapen bland annat åtagit sig att bevara eller återställa fiskbestånden till en nivå som möjliggör maximalt hållbart uttag och att se till att målen för utfiskade bestånd uppnås snarast och om möjligt inte senare än 2015. Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (3) bör den gemensamma fiskeripolitiken se till att de levande akvatiska resurserna utnyttjas på ett hållbart sätt med avseende på ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med den handlingsplan som antogs vid FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 har Europeiska gemenskapen bland annat åtagit sig att bevara eller återställa fiskbestånden till en nivå som möjliggör maximalt hållbart uttag och att se till att målen för utfiskade bestånd uppnås snarast och om möjligt inte senare än 2015. Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (3) bör den gemensamma fiskeripolitiken se till att de levande akvatiska resurserna utnyttjas på ett hållbart sätt med avseende på ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter.

| (2) | ▐ Det finns inte tillräckligt med information om
  det västra
  beståndet och det är därför inte möjligt att göra någon fullständig bedömning av det slag som gör det möjligt att fastställa mål för fiskedödligheten i förhållande till det maximala hållbara uttaget och att anpassa TAC till de vetenskapliga fångstprognoserna. Den indexering av äggproduktionen som sedan 1977 har gjorts på grundval av undersökningar vart tredje år kan däremot användas som en biologisk indikator för hur beståndets storlek utvecklas. |
| --- | --- |

(2)

▐ Det finns inte tillräckligt med information om
  det västra
  beståndet och det är därför inte möjligt att göra någon fullständig bedömning av det slag som gör det möjligt att fastställa mål för fiskedödligheten i förhållande till det maximala hållbara uttaget och att anpassa TAC till de vetenskapliga fångstprognoserna. Den indexering av äggproduktionen som sedan 1977 har gjorts på grundval av undersökningar vart tredje år kan däremot användas som en biologisk indikator för hur beståndets storlek utvecklas.

| (3) | De rekommendationer som har utfärdats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (nedan kallad STECF) visar att en bestämmelse om fångstkontroll som bygger på tendenserna vad gäller äggproduktionen i de tre senaste äggundersökningarna skulle kunna säkra hållbar förvaltning av beståndet. |
| --- | --- |

(3)

De rekommendationer som har utfärdats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (nedan kallad STECF) visar att en bestämmelse om fångstkontroll som bygger på tendenserna vad gäller äggproduktionen i de tre senaste äggundersökningarna skulle kunna säkra hållbar förvaltning av beståndet.

| (4) | Under ett antal år sedan 2003 har de förebyggande vetenskapliga rekommendationerna visat att fångsterna av taggmakrill ur det västra beståndet bör vara mindre än 150 000 ton per år, då forskarna anser att en sådan fångstmängd säkrar ett hållbart fiske även om det även fortsättningsvis inte skulle förekomma någon större rekrytering. Bestämmelsen om fångstkontroll bör både bygga på de förebyggande rekommendationerna och på en kontinuerlig TAC som kan anpassas efter tendenserna vad gäller äggproduktionen. |
| --- | --- |

(4)

Under ett antal år sedan 2003 har de förebyggande vetenskapliga rekommendationerna visat att fångsterna av taggmakrill ur det västra beståndet bör vara mindre än 150 000 ton per år, då forskarna anser att en sådan fångstmängd säkrar ett hållbart fiske även om det även fortsättningsvis inte skulle förekomma någon större rekrytering. Bestämmelsen om fångstkontroll bör både bygga på de förebyggande rekommendationerna och på en kontinuerlig TAC som kan anpassas efter tendenserna vad gäller äggproduktionen.

| (5) | Bestämmelsen om fångstkontroll bör också ta hänsyn till de mängder fisk som kastas över bord (utkast) och fisk som släpps utan att tas ombord, då all fisk som tas ur beståndet är av relevans.
  ▐ |
| --- | --- |

(5)

Bestämmelsen om fångstkontroll bör också ta hänsyn till de mängder fisk som kastas över bord (utkast) och fisk som släpps utan att tas ombord, då all fisk som tas ur beståndet är av relevans.

▐

| (6) | Beståndet lever huvudsakligen i unionens vatten och i norska vatten. Norge utnyttjar det västra beståndet av taggmakrill. Beståndet förvaltas än så länge inte gemensamt. |
| --- | --- |

(6)

Beståndet lever huvudsakligen i unionens vatten och i norska vatten. Norge utnyttjar det västra beståndet av taggmakrill. Beståndet förvaltas än så länge inte gemensamt.

| (7) | Av taggmakrillbestånden i EU:s vatten är det västra beståndet det ekonomiskt viktigaste. Det fiskas av olika flottor: dels den industriella flottan för att tillgodose behoven inom beredningsindustrin och utrikeshandeln, dels av den icke-industriella flottan för att trygga allmänhetens försörjning med färsk fisk av hög kvalitet. |
| --- | --- |

(7)

Av taggmakrillbestånden i EU:s vatten är det västra beståndet det ekonomiskt viktigaste. Det fiskas av olika flottor: dels den industriella flottan för att tillgodose behoven inom beredningsindustrin och utrikeshandeln, dels av den icke-industriella flottan för att trygga allmänhetens försörjning med färsk fisk av hög kvalitet.

| (8) | För att säkra efterlevnaden av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör det antas särskilda kontroll- och övervakningsbestämmelser utöver de som föreskrivs i
  rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (4)

  och i kommissionens förordning (EG) nr 1542/2007 av den 20 december 2007 om landning och vägning av sill och strömming, makrill och taggmakrill (5). Bestämmelserna bör särskilt inriktas på att förhindra felrapportering av områden och arter. |
| --- | --- |

(8)

För att säkra efterlevnaden av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör det antas särskilda kontroll- och övervakningsbestämmelser utöver de som föreskrivs i
  rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (4)

  och i kommissionens förordning (EG) nr 1542/2007 av den 20 december 2007 om landning och vägning av sill och strömming, makrill och taggmakrill (5). Bestämmelserna bör särskilt inriktas på att förhindra felrapportering av områden och arter.

| (9) | Det bör föreskrivas att planen ses över återkommande och att den bör anpassas om det visar sig att bestämmelsen om fångstkontroll inte längre kan säkerställa förvaltning av beståndet enligt försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

(9)

Det bör föreskrivas att planen ses över återkommande och att den bör anpassas om det visar sig att bestämmelsen om fångstkontroll inte längre kan säkerställa förvaltning av beståndet enligt försiktighetsprincipen.

| (10) | Med avseende på tillämpningen av leden i och iv i artikel 21 a i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (6) bör planen betraktas som en återhämtningsplan i den mening som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 2371/2002 när lekbeståndet storlek beräknas vara mindre än 130 % av den storlek det hade 1982 när rekryteringen var exceptionellt stor; i alla andra fall bör planen betraktas som en förvaltningsplan. Försiktighetsnivån för biomassan motsvarar 130 % av lekbeståndets storlek i förhållande till 1982 års storlek. |
| --- | --- |

(10)

Med avseende på tillämpningen av leden i och iv i artikel 21 a i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (6) bör planen betraktas som en återhämtningsplan i den mening som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 2371/2002 när lekbeståndet storlek beräknas vara mindre än 130 % av den storlek det hade 1982 när rekryteringen var exceptionellt stor; i alla andra fall bör planen betraktas som en förvaltningsplan. Försiktighetsnivån för biomassan motsvarar 130 % av lekbeståndets storlek i förhållande till 1982 års storlek.

| (11) | Fastställandet och fördelningen av fiskemöjligheter inom den gemensamma fiskeripolitiken påverkar
  direkt
  den sociala och ekonomiska situationen för medlemsstaternas fiskeflottor
  , och därför bör särskild hänsyn tas till den småskaliga kustflottans försäljning av färsk fisk avsedd för livsmedel, en verksamhet som är direkt knuten till kustområden som är kraftigt beroende av fisket
  . |
| --- | --- |

(11)

Fastställandet och fördelningen av fiskemöjligheter inom den gemensamma fiskeripolitiken påverkar
  direkt
  den sociala och ekonomiska situationen för medlemsstaternas fiskeflottor
  , och därför bör särskild hänsyn tas till den småskaliga kustflottans försäljning av färsk fisk avsedd för livsmedel, en verksamhet som är direkt knuten till kustområden som är kraftigt beroende av fisket
  .

| (12) | De biologiska tillstånd och parametrar som ingår i fångstkontrollbestämmelsen bör överensstämma med de senaste vetenskapliga rekommendationerna. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) när det gäller ändringar av vissa biologiska tillstånd och parametrar som ingår i fångstkontrollbestämmelsen i enlighet med bilagan, för att snabbt kunna reagera när de vetenskapliga rekommendationerna ändras som en följd av ökad kunskap eller bättre metoder. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. |
| --- | --- |

(12)

De biologiska tillstånd och parametrar som ingår i fångstkontrollbestämmelsen bör överensstämma med de senaste vetenskapliga rekommendationerna. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) när det gäller ändringar av vissa biologiska tillstånd och parametrar som ingår i fångstkontrollbestämmelsen i enlighet med bilagan, för att snabbt kunna reagera när de vetenskapliga rekommendationerna ändras som en följd av ökad kunskap eller bättre metoder. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning fastställs en långsiktig plan för bevarande och förvaltning av det västra beståndet av taggmakrill (nedan kallad ”planen”).

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna plan ska tillämpas på det bestånd av taggmakrill som lever i unionens vatten och internationella vatten i ICES-områdena IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIa, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d och e.

När det gäller kustflottan kommer den omorganisering av förvaltningsområdena som föranleds av denna plan att genomföras med beaktande av detta flottsegments historiska rättigheter.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning avses med

a)   ”ICES”: Internationella havsforskningsrådet och ”ICES-område”: ett statistiskt fiskeriområde i enlighet med ICES definitioner.

b)   ”taggmakrill ur det västra beståndet”: taggmakrill i det bestånd som definieras i artikel 2.

c)   ”totala tillåtna fångstmängder” (TAC): de mängder taggmakrill ur det västra beståndet som får fångas och landas per år.

d)   ”totalt uttag”: de mängder taggmakrill ur det västra beståndet som tas ur havet inom ramen för gällande TAC och de uppskattade mängder fisk som kastas över bord, beräknade årligen i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.

e)   ”äggindex”: det uppskattade antalet taggmakrillägg enligt de internationella äggundersökningar som vart tredje år görs avseende makrill och taggmakrill i Atlanten, dividerat med 1015.

f)   ”släppt fisk”: fisk som fångas, men som släpps utan att tas ombord.

KAPITEL II

SYFTET MED LÅNGSIKTIG FÖRVALTNING

Artikel 4

Planens syfte

Syftet med denna plan är att bevara biomassan för taggmakrill ur det västra beståndet på en sådan nivå att det är möjligt att säkra hållbart utnyttjande av fiskeresurserna och största möjliga uttag på lång sikt. Bestämmelsen om fångstkontroll bör därför i lika utsträckning bygga på de förebyggande rekommendationerna avseende rekryteringstillståndet och på en total tillåten fångstmängd som kan anpassas efter de aktuella tendenser för äggproduktionen som konstateras i äggundersökningarna.

KAPITEL III

FÅNGSTBESTÄMMELSER

Artikel 5

Förfarande för fastställande av TAC

1.   För att det mål som anges i artikel 4 ska kunna uppnås ska rådet varje år, i enlighet med det förfarande som anges i
  artikel 43.3 i EUF-fördraget
  och efter samråd med STECF, fatta beslut om TAC för taggmakrill ur det västra beståndet för efterföljande år.

2.
     
  Fördelningen per zon av TAC för det västra beståndet av taggmakrill, som fastställs i denna förordning, ska beakta särdragen och målen för de berörda flottorna (industriella eller icke-industriella), för beredningsindustrins och utrikeshandelns skull samt för att försörja allmänheten med färsk fisk av hög kvalitet.

3.   TAC ska fastställas i enlighet med detta kapitel.

Artikel 6

Beräkning av TAC

1.   TAC ska beräknas genom att det från det totala uttaget, vilket beräknas i enlighet med artikel 7 och 8, görs ett avdrag med en mängd som, enligt STECF, motsvarar den fisk som kastats överbord, inbegripet släppt fisk, under det år som föregår det år då den senaste vetenskapliga bedömningen gjordes.

2.   I de fall då STECF inte kan göra någon uppskattning av vilka mängder fisk som har kastats överbord, inbegripet släppt fisk, för det år som föregår det år då den senaste vetenskapliga bedömningen gjordes, ska avdraget proportionerligt motsvara det
  genomsnittliga
  vetenskapligt uppskattade utkastet, inbegripet släppt fisk, som har ägt rum under de senaste femton åren ▐.

3.   I de fall då TAC beräknas på grundval av det preliminärt beräknade totala uttaget i enlighet med artikel 7.3 ska det under tillämpningsåret göras en anpassning av TAC i förhållande till det slutligt beräknade uttaget.

Artikel 7

Beräkning av det totala uttaget för ett år som följer på ett år då det har gjorts en äggundersökning

1.   I de fall då TAC ska fastställas för ett år som följer på ett år då det har gjorts en äggundersökning ska det totala uttaget beräknas på grundval av följande faktorer:

| a) | En konstant faktor på 1,07, vilket motsvarar en slutlig ökning av det totala uttaget enligt en simulering på grundval av matematiska modeller, med vilken syftet är att maximera det årliga uttaget utan att detta påverkar målsättningen att hålla riskerna för beståndets storlek på en mycket låg nivå. |
| --- | --- |

a)

En konstant faktor på 1,07, vilket motsvarar en slutlig ökning av det totala uttaget enligt en simulering på grundval av matematiska modeller, med vilken syftet är att maximera det årliga uttaget utan att detta påverkar målsättningen att hålla riskerna för beståndets storlek på en mycket låg nivå.

| b) | TAC för det år då äggundersökningen gjordes (nedan kallat referens-TAC). |
| --- | --- |

b)

TAC för det år då äggundersökningen gjordes (nedan kallat referens-TAC).

| c) | En vägningsfaktor som ska fastställas i enlighet med bilagan och som återspeglar beståndets utveckling på grundval av äggundersökningarnas resultat. |
| --- | --- |

c)

En vägningsfaktor som ska fastställas i enlighet med bilagan och som återspeglar beståndets utveckling på grundval av äggundersökningarnas resultat.

| d) | Ett lägsta totalt uttag, inbegripet beräknat utkast, på
  mellan 70 000 och 80 000 ton. Rådet ska fastställa det lägsta totala uttaget i samband med att det fastställer TAC i enlighet med detta kapitel. |
| --- | --- |

d)

Ett lägsta totalt uttag, inbegripet beräknat utkast, på
  mellan 70 000 och 80 000 ton. Rådet ska fastställa det lägsta totala uttaget i samband med att det fastställer TAC i enlighet med detta kapitel.

2.   Det totala uttaget enligt punkt 1 ska beräknas enligt följande formel:

(1,07 * (
  lägsta totala uttaget
  - (referens-TAC * vägningsfaktor) / 2)

3.   Om det endast finns en preliminär beräkning av det senaste äggindexet att tillgå, ska det totala uttaget beräknas i enlighet med punkterna 1 och 2 och det preliminära indexet och därefter anpassas efter de slutliga resultaten av äggundersökningen under det år som den aktuella TAC:en tillämpas.

Artikel 8

Beräkning av det totala uttaget för efterföljande år

1.   I de fall då TAC ska fastställas för ett år som inte följer på ett år då det har gjorts en äggundersökning ska det totala uttaget vara samma som det totala uttag som beräknades för det föregående året.

2.   Om det har gått mer än tre år sedan den senaste äggundersökningen, räknat från och med det år för vilket TAC ska fastställas, ska det totala uttaget minskas med 15 %, utom om STECF anser att en sådan minskning inte är lämplig och då ska det totala uttaget vara samma som det förra totala uttaget eller beräknas med en lägre minskningssats i enlighet med vad STECF rekommenderar.

Artikel 9

Övergångsregel för beräkning av TAC

Om den första TAC som ska fastställas enligt artiklarna 6 och 7 avser ett år som inte följer på ett år då det har gjorts en äggundersökning, ska TAC beräknas i enlighet med de artiklarna på samma sätt som om det hade gjorts en äggundersökning under det föregående året.

▐

Artikel 10

Anpassning av åtgärder

Om STECF
  till följd av ökad kunskap om beståndet eller en bättre metod för bedömning av beståndet meddelar att vägningsfaktorn eller den lutningskoefficient som återspeglar äggproduktionen enligt bilagan bör fastställas eller beräknas på ett annat sätt, får kommissionen anta, genom delegerade akter i enlighet med artikel 11 och med förbehåll för de villkor som fastställs i artiklarna 12 och 13, ändringar av bilagan för att anpassa sådana parametrar till nya vetenskapliga rekommendationer
  .

Artikel 11

Utövande av delegering

1.
     
  Befogenheten att anta de delegerade akter som avses i artikel 10 ska ges till kommissionen för en period på tre år från ... (7). Kommissionen ska utarbeta en rapport om de delegerade befogenheterna senast sex månader innan perioden på tre år löpt ut. Delegeringen av befogenhet ska automatiskt förlängas med perioder av samma längd, om den inte återkallas av Europaparlamentet eller rådet i enlighet med artikel 12.

2.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

3.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 12 och 13.

Artikel 12

Återkallande av delegering

1.
     
  Den delegering som avses i artikel 10 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

2.
     
  Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen inom rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilka delegerade befogenheter som kan komma att återkallas och skälen för detta.

3.
     
  Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart, eller vid ett senare, i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 13

Invändning mot delegerade akter

1.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på två månader från delgivningsdagen.

På initiativ av Europaparlamentet eller rådet ska denna tidsperiod förlängas med två månader.

2.
     
  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid utgången av den period som anges i punkt 1 har invänt mot den delegerade akten, ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges där.

Den delegerade akten kan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft innan denna period löper ut, förutsatt att både Europaparlamentet och rådet har underrättat kommissionen om att de inte har för avsikt att göra några invändningar.

3.
     
  Om Europaparlamentet eller rådet invänder mot den antagna delegerade akten ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen för detta.

KAPITEL IV

KONTROLL OCH ÖVERVAKNING

Artikel 14

▐ Fisketillstånd

1.   För att få fiska efter taggmakrill ur det västra beståndet ska fartygen inneha ett fisketillstånd som ska ha utfärdats i enlighet med
  artikel 7 i
  förordning (EG) nr
  1224/2009
  .

2.   Det ska vara förbjudet för fiskefartyg som inte innehar ett fisketillstånd att fiska efter taggmakrill, eller behålla någon mängd taggmakrill ombord, medan fartyget är på en fiskeresa som innebär att det uppehåller sig i något av de ICES-områden som anges i artikel 2.

3.
     
  Utan hinder av punkt 2 får ett fiskefartygs befälhavare som inte innehar ett fisketillstånd behålla taggmakrill ombord och komma in på det område som anges i artikel 2, förutsatt att redskapen är surrade och undanstuvade i enlighet med de krav som fastställs i artikel 47 i förordning (EG) nr 1224/2009 och på de villkor som fastställs i punkt 4 i den här artikeln.

4.
     
  Utöver de krav som fastställs i artikel 14 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska befälhavaren på ett fiskefartyg som inte har ett fisketillstånd, innan fartyget kommer in i det område som anges i artikel 2 i den här artikeln, göra en anteckning i sin loggbok av vilken det ska framgå datum och klockslag för när det sista fisket avslutades samt uppgifter om planerad landningshamn. I de fall där fartyget omfattas av kraven i artikel 15 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska denna information sändas vidare i enlighet med den artikeln. De kvantiteter av taggmakrill som finns ombord på ett fiskefartyg och som inte antecknats i loggboken ska anses vara fångade inom området.

5.   Varje medlemsstat ska upprätta och aktualisera en förteckning över de fartyg som har
  fisketillstånd
  och göra förteckningen tillgänglig för kommissionen och övriga medlemsstater på sin officiella webbplats.
  Medlemsstaten ska lägga ut förteckningen på den säkra delen av den officiella webbplats som inrättats i enlighet med artikel 114 i förordning (EG) nr 1224/2009.

6.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten (8), ska punkterna 1 till 4 i denna artikel även vara tillämpliga på fiskefartyg från tredjeländer som har för avsikt att fiska efter taggmakrill ur det västra beståndet i EU:s vatten.

Artikel 15

Dubbelkontroller

1.   
  Vid validering av data avseende taggmakrill ur det västra beståndet, i enlighet med artikel 109 i förordning (EG) nr 1224/2009,
  ska särskild vikt läggas vid kontrollerna av huruvida andra mindre pelagiska arter rapporteras som taggmakrill, och tvärtom.

2.   ▐ Särskild vikt ska
  också
  läggas vid kontrollerna av att områdesuppgifterna stämmer när det gäller verksamhet som har observerats i de områden där beståndsgränserna för taggmakrill möts, dvs. ICES-områdena VIIIc och IXa, IVa och IVb, samt VIIe och VIId.

▐

KAPITEL V

UPPFÖLJNING

Artikel 16

Utvärdering av planen

Kommissionen ska, på grundval av rekommendationerna från STECF och efter samråd med den regionala rådgivande nämnden för pelagiska bestånd, utvärdera planens effekt på det västra beståndet av taggmakrill och på det fiske som utnyttjar det beståndet, senast denna förordnings sjätte tillämpningsår och därefter vart sjätte tillämpningsår samt, vid behov, föreslå lämpliga åtgärder för att ändra planen.

KAPITEL VI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 17

Stöd från Europeiska fiskerifonden

1.   För de år då storleken på beståndets lekmassa ligger på minst 130 % av den storlek det hade 1982 ska planen anses vara en förvaltningsplan i den mening som avses i artikel 6 i förordning (EG) nr 2371/2002 och enligt artikel 21 a iv i förordning (EG) nr 1198/2006.

2.   För de år då storleken på beståndets lekmassa ligger på en nivå som är lägre än 130 % av den storlek det hade 1982 ska planen anses vara en återhämtningsplan i den mening som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 2371/2002 och enligt artikel 21 a i i förordning (EG) nr 1198/2006.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 14 ska gälla från och med den dag då artiklarna 7 och 14 i förordning (EG) nr 1224/2009 tillämpas.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 354, 28.12.2010, s. 68.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 23 november 2010.

2

(3)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

3

(4)  

  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

4

EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

(5)  EUT L 337, 21.12.2007, s. 56.

5

(6)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

6

(7)  
  Datum för ikraftträdandet av denna förordning.

7

Datum för ikraftträdandet av denna förordning.

(8)  

  EUT L 286, 29.10.2008, s. 33.

8

EUT L 286, 29.10.2008, s. 33.

Tisdagen den 23 november 2010BILAGA

Beräkning av den vägningsfaktor som avses i artikel 7.1 c

| 1. | Den vägningsfaktor som avses i artikel 7.1 c ska fastställas enligt följande, på grundval av den tendens som beräknas i enlighet med punkt 2 i denna bilaga:






  a) | Om tendensen för de tre senaste äggindexen är lika med eller lägre än – 1,5 ska vägningsfaktorn vara 0. |
| --- | --- | --- |

1.

Den vägningsfaktor som avses i artikel 7.1 c ska fastställas enligt följande, på grundval av den tendens som beräknas i enlighet med punkt 2 i denna bilaga:

a)

Om tendensen för de tre senaste äggindexen är lika med eller lägre än – 1,5 ska vägningsfaktorn vara 0.

| b) | Om tendensen för de tre senaste äggindexen är högre än – 1,5 eller lägre än 0 ska vägningsfaktorn vara 1 – (– 2/3 * tendensen). |
| --- | --- |

b)

Om tendensen för de tre senaste äggindexen är högre än – 1,5 eller lägre än 0 ska vägningsfaktorn vara 1 – (– 2/3 * tendensen).

| c) | Om tendensen för de tre senaste äggindexen är lika med eller högre än 0, men inte högre än 0,5 ska vägningsfaktorn vara 1 + (0,8 * tendensen). |
| --- | --- |

c)

Om tendensen för de tre senaste äggindexen är lika med eller högre än 0, men inte högre än 0,5 ska vägningsfaktorn vara 1 + (0,8 * tendensen).

| d) | Om tendensen för de tre senaste äggindexen är högre än 0,5 ska vägningsfaktorn vara 1,4. |
| --- | --- |

d)

Om tendensen för de tre senaste äggindexen är högre än 0,5 ska vägningsfaktorn vara 1,4.

| 2. | Tendensen för de tre senaste äggindexen ska beräknas med följande formel:
  (äggindex 3 – äggindex 1) / (3 – 1)
  De tre senaste äggindexen ska föras upp i rad på x-axeln i ett koordinatsystem som punkterna 1, 2 och 3, så att äggindex 3 motsvarar det senaste äggindexet och äggindex 1 motsvarar det äggindex som togs fram sex år tidigare. |
| --- | --- |

2.

Tendensen för de tre senaste äggindexen ska beräknas med följande formel:

(äggindex 3 – äggindex 1) / (3 – 1)

De tre senaste äggindexen ska föras upp i rad på x-axeln i ett koordinatsystem som punkterna 1, 2 och 3, så att äggindex 3 motsvarar det senaste äggindexet och äggindex 1 motsvarar det äggindex som togs fram sex år tidigare.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/176

---

Tisdagen den 23 november 2010Förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i Östersjön, Bälten och Öresund ***I

P7_TA(2010)0422

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 vad gäller förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i Östersjön, Bälten och Öresund (KOM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

2012/C 99 E/43

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0325), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0325),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0156/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0156/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet av den 15 september 2010 (1) från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 15 september 2010 (1) från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 november 2010 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 november 2010 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0295/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0295/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en omfattande förvaltningsplan för plattfisk i Östersjön. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en omfattande förvaltningsplan för plattfisk i Östersjön.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Tisdagen den 23 november 2010P7_TC1-COD(2010)0175

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2010 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2187/2005 vad gäller förbudet mot utsortering och begränsningarna av fisket efter skrubbskädda och piggvar i Östersjön, Bälten och Öresund

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 1237/2010.)

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/177 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/177

---

Tisdagen den 23 november 2010Användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk ***I

P7_TA(2010)0423

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 708/2007 om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

2012/C 99 E/44

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0541) och det ändrade förslaget till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0393), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0541) och det ändrade förslaget till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0393),

| — | med beaktande av artiklarna 37 och 299.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet beträffande det första förslaget (C7-0272/2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 37 och 299.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet beträffande det första förslaget (C7-0272/2009),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt ändrade förslag för parlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt ändrade förslag för parlamentet,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 november 2010 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 november 2010 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 mars 2010 och den 21 oktober 2010 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 mars 2010 och den 21 oktober 2010 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0184/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0184/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att kommissionens ändrade förslag innehåller de flesta av de ändringsförslag som fiskeriutskottet antog den 2 juni 2010. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att kommissionens ändrade förslag innehåller de flesta av de ändringsförslag som fiskeriutskottet antog den 2 juni 2010.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

Tisdagen den 23 november 2010P7_TC1-COD(2009)0153

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 708/2007 om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 304/2011.)

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/178

---

Tisdagen den 23 november 2010Statligt stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga *

P7_TA(2010)0424

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2010 om förslaget till rådets förordning om statligt stöd för att underlätta nedläggning av kolgruvor som inte är konkurrenskraftiga (KOM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

2012/C 99 E/45

(Samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0372), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2010)0372),

| — | med beaktande av artikel 107.3 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 107.3 e i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0296/2010),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 37 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för regional utveckling (A7-0324/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för regional utveckling (A7-0324/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Beaktandeled 1 |
| med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt
  artikel 107.3 e
  , | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt
  artiklarna 107.3 e och 109
  , |
| Ändring 2 |
| Förslag till förordning


  Skäl 1 |
| (1) | Rådets förordning (EG) nr 1407/20021 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin upphör att gälla den 31 december 2010. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Beaktandeled 1

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt
  artikel 107.3 e
  ,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt
  artiklarna 107.3 e och 109
  ,

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1

(1)

Rådets förordning (EG) nr 1407/20021 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin upphör att gälla den 31 december 2010.

| (1) | Rådets förordning (EG) nr 1407/20021 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin upphör att gälla den 31 december 2010
  , och utan någon ny rättslig ram som möjliggör beviljande av vissa typer av statligt stöd till kolindustrin efter detta datum, kommer medlemsstaterna endast att kunna bevilja stöd utifrån de allmänna regler för statligt stöd som gäller samtliga sektorer
  . |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EG) nr 1407/20021 av den 23 juli 2002 om statligt stöd till kolindustrin upphör att gälla den 31 december 2010
  , och utan någon ny rättslig ram som möjliggör beviljande av vissa typer av statligt stöd till kolindustrin efter detta datum, kommer medlemsstaterna endast att kunna bevilja stöd utifrån de allmänna regler för statligt stöd som gäller samtliga sektorer
  .

Ändring 3

Förslag till lagstiftningsresolution

Skäl 1a (nytt)

| (1a) | Kol är inte bara användbart som bränsle, utan kan även användas som råvara för den kemiska industrin, och kommer som sådan att få ännu större betydelse i framtiden. |
| --- | --- |

(1a)

Kol är inte bara användbart som bränsle, utan kan även användas som råvara för den kemiska industrin, och kommer som sådan att få ännu större betydelse i framtiden.

Ändring 4

Förslag till lagstiftningsresolution

Skäl 1b (nytt)

| (1b) | Minskad produktionskapacitet till följd av nedlagda produktionsenheter inom EU:s kolindustri kommer att kompenseras genom import av kol till unionen, vilket innebär att unionen kommer att få kolleveranser från tredjeländer. |
| --- | --- |

(1b)

Minskad produktionskapacitet till följd av nedlagda produktionsenheter inom EU:s kolindustri kommer att kompenseras genom import av kol till unionen, vilket innebär att unionen kommer att få kolleveranser från tredjeländer.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 2

| (2) | Det subventionerade kolets obetydliga bidrag till
  den
  totala
  energimixen berättigar inte längre att man har kvar sådana
  stöd
  med hänsyn till en trygg energiförsörjning på EU-nivå
  . |
| --- | --- |

(2)

Det subventionerade kolets obetydliga bidrag till
  den
  totala
  energimixen berättigar inte längre att man har kvar sådana
  stöd
  med hänsyn till en trygg energiförsörjning på EU-nivå
  .

| (2) | Med tanke på
  det subventionerade kolets obetydliga bidrag till
  EU:s
  totala
  energimix kan
  stöd
  till kolindustrin bara i begränsad omfattning kompensera för störningar i energiförsörjningen
  .
  Det statliga stödet i kolsektorn har emellertid vid det här laget blivit så obetydligt att det inte längre har någon konkurrenssnedvridande effekt. En miniminivå på kolproduktionen i EU skulle bibehålla tillgången till inhemska kolfyndigheter, i avsikt att skapa en strategisk reserv
  . |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på
  det subventionerade kolets obetydliga bidrag till
  EU:s
  totala
  energimix kan
  stöd
  till kolindustrin bara i begränsad omfattning kompensera för störningar i energiförsörjningen
  .
  Det statliga stödet i kolsektorn har emellertid vid det här laget blivit så obetydligt att det inte längre har någon konkurrenssnedvridande effekt. En miniminivå på kolproduktionen i EU skulle bibehålla tillgången till inhemska kolfyndigheter, i avsikt att skapa en strategisk reserv
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | När förordning (EG) nr 1407/2002 upphör att gälla, kommer en del medlemsstater med kort varsel att tvingas stänga sina kolgruvor och hantera avsevärda sociala och regionala konsekvenser av dessa nedläggningar. |
| --- | --- |

(2a)

När förordning (EG) nr 1407/2002 upphör att gälla, kommer en del medlemsstater med kort varsel att tvingas stänga sina kolgruvor och hantera avsevärda sociala och regionala konsekvenser av dessa nedläggningar.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 2b (nytt)

| (2b) | På grund av de ytterst negativa socioekonomiska konsekvenserna av nedläggningar av gruvor, särskilt i glesbefolkade regioner, bör man överväga ett riktat stöd från EU:s strukturfonder i framtida budgetar, även om de berörda regionerna skulle ligga i medlemsstater med mindre allvarliga ekonomiska problem. |
| --- | --- |

(2b)

På grund av de ytterst negativa socioekonomiska konsekvenserna av nedläggningar av gruvor, särskilt i glesbefolkade regioner, bör man överväga ett riktat stöd från EU:s strukturfonder i framtida budgetar, även om de berörda regionerna skulle ligga i medlemsstater med mindre allvarliga ekonomiska problem.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 2c (nytt)

| (2c) | Enligt artikel 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har medlemsstaterna rätt att själva bestämma villkoren för utnyttjandet av sina energikällor, att välja mellan olika energikällor och att bestämma energiförsörjningens allmänna struktur. |
| --- | --- |

(2c)

Enligt artikel 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har medlemsstaterna rätt att själva bestämma villkoren för utnyttjandet av sina energikällor, att välja mellan olika energikällor och att bestämma energiförsörjningens allmänna struktur.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 3

| (3) | EU:s politik att
  främja
  förnybara och fossila bränslen med lägre kolhalt för kraftproduktion
  berättigar inte att kolgruvor som saknar konkurrenskraft får stöd i det oändliga. Därför bör de stödkategorier som tillåts i förordning (EG) nr 1407/2002 inte fortgå i oändlighet
  . |
| --- | --- |

(3)

EU:s politik att
  främja
  förnybara och fossila bränslen med lägre kolhalt för kraftproduktion
  berättigar inte att kolgruvor som saknar konkurrenskraft får stöd i det oändliga. Därför bör de stödkategorier som tillåts i förordning (EG) nr 1407/2002 inte fortgå i oändlighet
  .

| (3) | När det gäller
  EU:s politik att bistå användningen av förnybara och fossila bränslen med lägre kolhalt för kraftproduktion
  bör medlemsstaterna lägga fram en plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolanvändningen, till exempel på området energieffektivitet, förnybar energi eller avskiljning och lagring av koldioxid
  .
  Detta gäller för alla typer av kol och alla typer av resurser. Det bör medges att ingen fördelaktig verkan för miljön uppnås när man ersätter subventionerat kol med osubventionerat. |
| --- | --- |

(3)

När det gäller
  EU:s politik att bistå användningen av förnybara och fossila bränslen med lägre kolhalt för kraftproduktion
  bör medlemsstaterna lägga fram en plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolanvändningen, till exempel på området energieffektivitet, förnybar energi eller avskiljning och lagring av koldioxid
  .
  Detta gäller för alla typer av kol och alla typer av resurser. Det bör medges att ingen fördelaktig verkan för miljön uppnås när man ersätter subventionerat kol med osubventionerat.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| (3a) | Eftersom de inhemska energikällorna inom EU är begränsade, är stöd till kolgruvor berättigat enligt EU:s politik för att främja förnybara och fossila bränslen med lägre kolhalt för kraftproduktion. De stödkategorier som tillåts enligt förordning (EG) nr 1407/2002 bör inte bibehållas i oändlighet. Statligt stöd som är avsett att minska föroreningar orsakade av kol bör emellertid under alla omständigheter bibehållas. Gruvor som har möjlighet att bli konkurrenskraftiga men som fortfarande är i behov av statligt stöd till miljöteknikinvesteringar efter utgången av en tioårsperiod, bör undantas från denna avveckling av stödet. |
| --- | --- |

(3a)

Eftersom de inhemska energikällorna inom EU är begränsade, är stöd till kolgruvor berättigat enligt EU:s politik för att främja förnybara och fossila bränslen med lägre kolhalt för kraftproduktion. De stödkategorier som tillåts enligt förordning (EG) nr 1407/2002 bör inte bibehållas i oändlighet. Statligt stöd som är avsett att minska föroreningar orsakade av kol bör emellertid under alla omständigheter bibehållas. Gruvor som har möjlighet att bli konkurrenskraftiga men som fortfarande är i behov av statligt stöd till miljöteknikinvesteringar efter utgången av en tioårsperiod, bör undantas från denna avveckling av stödet.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 5

| (5) | Utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna reglerna om statligt stöd bör medlemsstaterna kunna vidta åtgärder för att lindra de sociala och regionala konsekvenserna av att gruvorna läggs ned, dvs. i god ordning avveckla verksamheten som ett led i en oåterkallelig nedläggningsplan eller finansiera extraordinära kostnader, särskilt ärvda åtaganden. |
| --- | --- |

(5)

Utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna reglerna om statligt stöd bör medlemsstaterna kunna vidta åtgärder för att lindra de sociala och regionala konsekvenserna av att gruvorna läggs ned, dvs. i god ordning avveckla verksamheten som ett led i en oåterkallelig nedläggningsplan eller finansiera extraordinära kostnader, särskilt ärvda åtaganden.

| (5) | Utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna reglerna om statligt stöd bör medlemsstaterna kunna vidta åtgärder för att lindra de sociala och regionala konsekvenserna av att gruvorna
  eventuellt
  läggs ned, dvs. i god ordning avveckla verksamheten som ett led i en oåterkallelig nedläggningsplan eller finansiera extraordinära kostnader, särskilt ärvda åtaganden. |
| --- | --- |

(5)

Utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna reglerna om statligt stöd bör medlemsstaterna kunna vidta åtgärder för att lindra de sociala och regionala konsekvenserna av att gruvorna
  eventuellt
  läggs ned, dvs. i god ordning avveckla verksamheten som ett led i en oåterkallelig nedläggningsplan eller finansiera extraordinära kostnader, särskilt ärvda åtaganden.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | Omskolning av arbetstagare som berörs av gruvnedläggningsplaner bör tillhandahållas omedelbart och alla möjligheter till finansiering på regional och nationell nivå och på EU-nivå bör i detta syfte undersökas. |
| --- | --- |

(5a)

Omskolning av arbetstagare som berörs av gruvnedläggningsplaner bör tillhandahållas omedelbart och alla möjligheter till finansiering på regional och nationell nivå och på EU-nivå bör i detta syfte undersökas.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 5b (nytt)

| (5b) | Finansieringen av miljöskyddsåtgärder och kostnaderna för långsiktiga gruvnedläggningar kommer att behöva fortsätta bortom 2014. Om medlemsstaternas stöd till kolindustrin fasas ut i förtid, skulle detta leda till betydande miljömässig och finansiell instabilitet i de berörda regionerna, och i slutänden skulle detta bli betydligt dyrare än om sådant stöd fasas ut långsamt. |
| --- | --- |

(5b)

Finansieringen av miljöskyddsåtgärder och kostnaderna för långsiktiga gruvnedläggningar kommer att behöva fortsätta bortom 2014. Om medlemsstaternas stöd till kolindustrin fasas ut i förtid, skulle detta leda till betydande miljömässig och finansiell instabilitet i de berörda regionerna, och i slutänden skulle detta bli betydligt dyrare än om sådant stöd fasas ut långsamt.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 6

| (6) | Denna förordning innebär kolsektorns övergång från sektorspecifika regler till allmänna regler om statligt stöd som är tillämpliga på alla sektorer. |
| --- | --- |

(6)

Denna förordning innebär kolsektorns övergång från sektorspecifika regler till allmänna regler om statligt stöd som är tillämpliga på alla sektorer.

utgår

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 7

| (7) | För att minimera den snedvridning av konkurrensen som stödet orsakar på den inre marknaden bör det
  trappas ned successivt
  och vara
  strikt
  begränsat till produktionsenheter som ska läggas ned för gott. |
| --- | --- |

(7)

För att minimera den snedvridning av konkurrensen som stödet orsakar på den inre marknaden bör det
  trappas ned successivt
  och vara
  strikt
  begränsat till produktionsenheter som ska läggas ned för gott.

| (7) | För att minimera den snedvridning av konkurrensen som stödet orsakar på den inre marknaden bör det
  tendera att minska
  och vara begränsat till produktionsenheter som ska läggas ned för gott
  , såvida dessa enheter inte har blivit konkurrenskraftiga före det fastställda nedläggningsdatumet
  . |
| --- | --- |

(7)

För att minimera den snedvridning av konkurrensen som stödet orsakar på den inre marknaden bör det
  tendera att minska
  och vara begränsat till produktionsenheter som ska läggas ned för gott
  , såvida dessa enheter inte har blivit konkurrenskraftiga före det fastställda nedläggningsdatumet
  .

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| (7a) | Att återställa tidigare gruvanläggningar kräver att en hel rad åtgärder vidtas, till exempel att man avlägsnar gruvutrustning, säkrar gruvan, sanerar området eller undanskaffar spillvatten. Finansieringen av ett sådant återställande kräver långsiktig planering. |
| --- | --- |

(7a)

Att återställa tidigare gruvanläggningar kräver att en hel rad åtgärder vidtas, till exempel att man avlägsnar gruvutrustning, säkrar gruvan, sanerar området eller undanskaffar spillvatten. Finansieringen av ett sådant återställande kräver långsiktig planering.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 8

| (8) | För att mildra de negativa miljökonsekvenserna av stöd till kolproduktion bör medlemsstaterna lägga fram en plan med lämpliga åtgärder, t.ex. på området energieffektivitet, förnybar energi eller avskiljning och lagring av koldioxid. |
| --- | --- |

(8)

För att mildra de negativa miljökonsekvenserna av stöd till kolproduktion bör medlemsstaterna lägga fram en plan med lämpliga åtgärder, t.ex. på området energieffektivitet, förnybar energi eller avskiljning och lagring av koldioxid.

utgår

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| (8a) | En minimiproduktion av kol skulle – tillsammans med andra åtgärder som bland annat syftar till att främja energiproduktion från förnybara källor – bidra till att bibehålla en andel inhemska primära energikällor, som skulle göra det möjligt att öka unionens energitrygghet avsevärt. En andel inhemska primära energikällor skulle dessutom bidra till att främja miljömålen inom ramen för en hållbar utveckling. I samband med främjandet av EU:s inhemska energikällor för att motverka unionens betydande importberoende måste man överväga att komplettera de inhemska icke-fossila energikällorna med inhemska fossila energikällor, vilka i vissa medlemsstater endast består av kol. |
| --- | --- |

(8a)

En minimiproduktion av kol skulle – tillsammans med andra åtgärder som bland annat syftar till att främja energiproduktion från förnybara källor – bidra till att bibehålla en andel inhemska primära energikällor, som skulle göra det möjligt att öka unionens energitrygghet avsevärt. En andel inhemska primära energikällor skulle dessutom bidra till att främja miljömålen inom ramen för en hållbar utveckling. I samband med främjandet av EU:s inhemska energikällor för att motverka unionens betydande importberoende måste man överväga att komplettera de inhemska icke-fossila energikällorna med inhemska fossila energikällor, vilka i vissa medlemsstater endast består av kol.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

| (8b) | I kraftverksanläggningar för kolbaserad kraftproduktion skulle det inhemska kolet förmodligen ersättas av importerat kol, vilket skulle orsaka betydande transportkostnader och negativa koldioxideffekter utan att mängden koldioxidutsläpp från kraftproduktionen i realiteten skulle förändras. |
| --- | --- |

(8b)

I kraftverksanläggningar för kolbaserad kraftproduktion skulle det inhemska kolet förmodligen ersättas av importerat kol, vilket skulle orsaka betydande transportkostnader och negativa koldioxideffekter utan att mängden koldioxidutsläpp från kraftproduktionen i realiteten skulle förändras.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 8c (nytt)

| (8c) | Kolindustrin har beroende på lokalisering varierande gynnsamma geologiska förutsättningar och på grund av olika politiska omständigheter varierande sociala, säkerhets- och miljötekniska standarder (med avseende på sättnings- och andra miljöskador). Dessa variationer leder till konkurrensmässiga nackdelar särskilt för kol producerat i unionen jämfört med kol som importeras, vilket har resulterat i omfattande omstruktureringsåtgärder inom unionens kolindustri med större driftsinskränkningar under de senaste årtiondena. |
| --- | --- |

(8c)

Kolindustrin har beroende på lokalisering varierande gynnsamma geologiska förutsättningar och på grund av olika politiska omständigheter varierande sociala, säkerhets- och miljötekniska standarder (med avseende på sättnings- och andra miljöskador). Dessa variationer leder till konkurrensmässiga nackdelar särskilt för kol producerat i unionen jämfört med kol som importeras, vilket har resulterat i omfattande omstruktureringsåtgärder inom unionens kolindustri med större driftsinskränkningar under de senaste årtiondena.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 8d (nytt)

| (8d) | En minimiproduktion av subventionerat kol skulle också bidra till att bevara EU:s framstående ställning inom tekniken för utvinning och ren förbränning av kol, och därmed möjliggöra att denna teknik överförs till större kolproducerande områden i tredjeländer och bidra till avsevärt minskade utsläpp av föroreningar och växthusgaser i världen. |
| --- | --- |

(8d)

En minimiproduktion av subventionerat kol skulle också bidra till att bevara EU:s framstående ställning inom tekniken för utvinning och ren förbränning av kol, och därmed möjliggöra att denna teknik överförs till större kolproducerande områden i tredjeländer och bidra till avsevärt minskade utsläpp av föroreningar och växthusgaser i världen.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 8e (nytt)

| (8e) | För närvarande används kol i unionen i huvudsak till kraftproduktion och en mindre andel används till framställning av koks till stålindustrin. Av miljöskäl bör den kolbaserade kraftproduktionen så snart som möjligt upphöra till förmån för en hållbarare kraftproduktion. Inom stålindustrin är det emellertid inom förutsebar framtid inte möjligt att avstå från kol. Med tanke på att oljelagren blir allt knappare (peak oil) måste man utgå från att kolet kommer att få allt större betydelse som ersättningsråvara för den kemiska industrin. På lång sikt bör en fortsatt tillgång till unionens kolfyndigheter, i syfte att bibehålla en tekniskt betingad minimiproduktion som inte snedvrider konkurrensen, därför inte uteslutas, även om en sådan fortsatt tillgång skulle kräva statligt stöd under en längre tidsperiod. |
| --- | --- |

(8e)

För närvarande används kol i unionen i huvudsak till kraftproduktion och en mindre andel används till framställning av koks till stålindustrin. Av miljöskäl bör den kolbaserade kraftproduktionen så snart som möjligt upphöra till förmån för en hållbarare kraftproduktion. Inom stålindustrin är det emellertid inom förutsebar framtid inte möjligt att avstå från kol. Med tanke på att oljelagren blir allt knappare (peak oil) måste man utgå från att kolet kommer att få allt större betydelse som ersättningsråvara för den kemiska industrin. På lång sikt bör en fortsatt tillgång till unionens kolfyndigheter, i syfte att bibehålla en tekniskt betingad minimiproduktion som inte snedvrider konkurrensen, därför inte uteslutas, även om en sådan fortsatt tillgång skulle kräva statligt stöd under en längre tidsperiod.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| (9a) | Företag bör i enlighet med principen om att förorenaren betalar och på grund av behovet att internalisera externa kostnader, vara skyldiga att täcka kostnaderna för att avhjälpa de kortsiktiga och/eller långsiktiga skador på miljön som deras verksamheter orsakat. |
| --- | --- |

(9a)

Företag bör i enlighet med principen om att förorenaren betalar och på grund av behovet att internalisera externa kostnader, vara skyldiga att täcka kostnaderna för att avhjälpa de kortsiktiga och/eller långsiktiga skador på miljön som deras verksamheter orsakat.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 10

| (10) | När
  Europeiska
  kommissionen fullgör sitt uppdrag bör den se till att normala konkurrensvillkor upprättas, upprätthålls och följs. Framför allt när det gäller elmarknaden bör stödet till kolindustrin inte vara sådant att det påverkar elproducenternas val av försörjningskälla för sitt behov av primärenergi. Följaktligen bör kolleveranser vad gäller pris och mängd bygga på frivilliga överenskommelser mellan avtalsparterna mot bakgrund av de villkor som gäller på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(10)

När
  Europeiska
  kommissionen fullgör sitt uppdrag bör den se till att normala konkurrensvillkor upprättas, upprätthålls och följs. Framför allt när det gäller elmarknaden bör stödet till kolindustrin inte vara sådant att det påverkar elproducenternas val av försörjningskälla för sitt behov av primärenergi. Följaktligen bör kolleveranser vad gäller pris och mängd bygga på frivilliga överenskommelser mellan avtalsparterna mot bakgrund av de villkor som gäller på världsmarknaden.

| (10) | När kommissionen fullgör sitt uppdrag bör den se till att normala konkurrensvillkor upprättas, upprätthålls och följs. Framför allt när det gäller elmarknaden bör stödet till kolindustrin inte vara sådant att det påverkar elproducenternas val av försörjningskälla för sitt behov av primärenergi. Följaktligen bör kolleveranser vad gäller pris och mängd bygga på frivilliga överenskommelser mellan avtalsparterna mot bakgrund av de villkor som gäller på världsmarknaden.
  Med tanke på att energipriserna sannolikt kommer att fortsätta stiga, bör kommissionen regelbundet göra en översyn av det potentiella bidraget från unionens kol till energitryggheten. |
| --- | --- |

(10)

När kommissionen fullgör sitt uppdrag bör den se till att normala konkurrensvillkor upprättas, upprätthålls och följs. Framför allt när det gäller elmarknaden bör stödet till kolindustrin inte vara sådant att det påverkar elproducenternas val av försörjningskälla för sitt behov av primärenergi. Följaktligen bör kolleveranser vad gäller pris och mängd bygga på frivilliga överenskommelser mellan avtalsparterna mot bakgrund av de villkor som gäller på världsmarknaden.
  Med tanke på att energipriserna sannolikt kommer att fortsätta stiga, bör kommissionen regelbundet göra en översyn av det potentiella bidraget från unionens kol till energitryggheten.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

2.   Stödet får
  bara
  täcka de kostnader som är förknippade med kol avsett för elproduktion, för kraftvärmeproduktion, för produktion av koks
  samt
  för masugnar inom stålindustrin då kolet används inom unionen.

2.   Stödet får täcka de kostnader som är förknippade med kol avsett för elproduktion, för kraftvärmeproduktion, för produktion av koks, för masugnar inom stålindustrin
  , för forskning och för investeringar i teknik som minskar föroreningar orsakade av kol,
  då kolet används inom unionen.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led a

| a) | Verksamheten i de berörda produktionsenheterna måste ingå i en nedläggningsplan som ska vara genomförd senast den
  1 oktober 2014
  . |
| --- | --- |

a)

Verksamheten i de berörda produktionsenheterna måste ingå i en nedläggningsplan som ska vara genomförd senast den
  1 oktober 2014
  .

| a) | Verksamheten i de berörda produktionsenheterna måste ingå i en nedläggningsplan som ska vara genomförd senast den
  31 december 2018
  . |
| --- | --- |

a)

Verksamheten i de berörda produktionsenheterna måste ingå i en nedläggningsplan som ska vara genomförd senast den
  31 december 2018
  .

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led b

| b) | De berörda produktionsenheterna ska läggas ned definitivt i enlighet med nedläggningsplanen. |
| --- | --- |

b)

De berörda produktionsenheterna ska läggas ned definitivt i enlighet med nedläggningsplanen.

| b) | De berörda produktionsenheterna ska läggas ned definitivt i enlighet med nedläggningsplanen
  , såvida de inte blivit konkurrenskraftiga före det datum som fastställts i denna plan och unionens energibehov kräver en fortsatt verksamhet
  . |
| --- | --- |

b)

De berörda produktionsenheterna ska läggas ned definitivt i enlighet med nedläggningsplanen
  , såvida de inte blivit konkurrenskraftiga före det datum som fastställts i denna plan och unionens energibehov kräver en fortsatt verksamhet
  .

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 3 - punkt 1 - led f

| f) | Det totala nedläggningsstöd som en medlemsstat beviljar
  ett företag
  ska minska fortlöpande
  , och minskningen mellan på varandra följande femtonmånadersperioder får inte vara mindre än 33 % av det stöd som beviljades under nedläggningsplanens första femtonmånadersperiod
  . |
| --- | --- |

f)

Det totala nedläggningsstöd som en medlemsstat beviljar
  ett företag
  ska minska fortlöpande
  , och minskningen mellan på varandra följande femtonmånadersperioder får inte vara mindre än 33 % av det stöd som beviljades under nedläggningsplanens första femtonmånadersperiod
  .

| f) | Det totala nedläggningsstöd som en medlemsstat beviljar ska minska fortlöpande. |
| --- | --- |

f)

Det totala nedläggningsstöd som en medlemsstat beviljar ska minska fortlöpande.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – led h

| h) | Medlemsstaten ska lägga fram en plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolanvändning, till exempel på området energieffektivitet, förnybar energi eller avskiljning och lagring av koldioxid. Om en sådan plan omfattar åtgärder som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 påverkar det inte den anmälningsskyldighet och den skyldighet att invänta kommissionens slutliga beslut som föreskrivs i artikel 108.3 i EUF-fördraget och inte heller kravet på att åtgärderna ska vara förenliga med den inre marknaden. |
| --- | --- |

h)

Medlemsstaten ska lägga fram en plan med åtgärder för att mildra miljökonsekvenserna av kolanvändning, till exempel på området energieffektivitet, förnybar energi eller avskiljning och lagring av koldioxid. Om en sådan plan omfattar åtgärder som utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 påverkar det inte den anmälningsskyldighet och den skyldighet att invänta kommissionens slutliga beslut som föreskrivs i artikel 108.3 i EUF-fördraget och inte heller kravet på att åtgärderna ska vara förenliga med den inre marknaden.

utgår

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

2.   Om de produktionsenheter som beviljas stöd enligt punkt 1 inte har lagts ned den dag som har fastställts i nedläggningsplanen på det sätt som kommissionen har godkänt, ska den berörda medlemsstaten återkräva det stöd som beviljats för den period som omfattas av nedläggningsplanen.

2.   Om de produktionsenheter som beviljas stöd enligt punkt 1 inte har lagts ned den dag som har fastställts i nedläggningsplanen på det sätt som kommissionen har godkänt
  eller inte har blivit konkurrenskraftiga före den fastställda dagen
  , ska den berörda medlemsstaten återkräva det stöd som beviljats för den period som omfattas av nedläggningsplanen.

---

Onsdagen den 24 november 2010

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/185

---

Onsdagen den 24 november 2010Ändringsbudget nr 8/2010 för budgetåret 2010, avsnitt III – Kommissionen - Europeiska solidaritetsfonden: översvämningar på Irland - Slutförande av Europeiska socialfonden - Mål 1 (2000-2006)

P7_TA(2010)0427

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2010 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2010 för budgetåret 2010, avsnitt III – kommissionen (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

2012/C 99 E/46

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010, slutgiltigt antagen den 17 december 2009 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2010, slutgiltigt antagen den 17 december 2009 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2010 för budgetåret 2010 som kommissionen lade fram den 24 september 2010 (KOM(2010)0533), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 8/2010 för budgetåret 2010 som kommissionen lade fram den 24 september 2010 (KOM(2010)0533),

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 8/2010 som rådet fastställde den 22 november 2010 (16722/2010) – C7-0388/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 8/2010 som rådet fastställde den 22 november 2010 (16722/2010) – C7-0388/2010),

| — | med beaktande artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artiklarna 75b och 75e i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0327/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0327/2010).

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 8/2010 till den allmänna budgeten för 2010 omfattar följande:






  — | Användning av EU:s solidaritetsfond med ett belopp på 13 022 500 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden för effekterna av översvämningar i Irland. |
| --- | --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 8/2010 till den allmänna budgeten för 2010 omfattar följande:

—

Användning av EU:s solidaritetsfond med ett belopp på 13 022 500 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden för effekterna av översvämningar i Irland.

| — | En motsvarande minskning av betalningsbemyndigandena med 13 022 500 EUR från budgetposten 04 02 01 – Slutförande av Europeiska socialfonden (ESF) – Mål 1 (2000–2006). |
| --- | --- |

—

En motsvarande minskning av betalningsbemyndigandena med 13 022 500 EUR från budgetposten 04 02 01 – Slutförande av Europeiska socialfonden (ESF) – Mål 1 (2000–2006).

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 8/2010 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2010. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 8/2010 är att formellt föra in denna budgetjustering i budgeten för 2010.

| 1. | Europaparlamentet har tagit del av förslaget till ändringsbudget nr 8/2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet har tagit del av förslaget till ändringsbudget nr 8/2010.

| 2. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 8/2010 utan ändringar och uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 7/2010 slutgiltigt antagen samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 8/2010 utan ändringar och uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 7/2010 slutgiltigt antagen samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 64, 12.3.2010.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/186 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/186

---

Onsdagen den 24 november 2010Protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Republiken Moldavien ***

P7_TA(2010)0428

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett protokoll till partnerskaps- och samarbetsavtalet för upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om de allmänna principerna för Republiken Moldaviens deltagande i unionsprogram (10496/2010 – C7-0330/2010 – 2010/0102(NLE))

2012/C 99 E/47

(Godkännande)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (10496/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (10496/2010),

| — | med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Moldova, å andra sidan (1), som ingicks den 28 november 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Moldova, å andra sidan (1), som ingicks den 28 november 1994,

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 114, 168, 169, 172, 173.3, 188, 192 och artikel 218.6 andra stycket led a, artikel 218.7 samt artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0330/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 114, 168, 169, 172, 173.3, 188, 192 och artikel 218.6 andra stycket led a, artikel 218.7 samt artikel 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0330/2010),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.8 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0300/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A7-0300/2010).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Moldavien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Moldavien.

---

(1)  EGT L 181, 24.6.1998, s. 3.

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/187

---

Onsdagen den 24 november 2010Information om läkemedel (gemenskapsregler för läkemedel) ***I

P7_TA(2010)0429

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring i fråga om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (KOM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

2012/C 99 E/48

(Ordinarie lagstiftningsförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0663), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0663),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0516/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0516/2008),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artikel 294.3, artikel 114 och artikel 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3, artikel 114 och artikel 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet av den 10 juni 2009 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 10 juni 2009 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (1),

| — | med beaktande av yttrandet av den 7 oktober 2009 från Regionkommittén (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 7 oktober 2009 från Regionkommittén (2),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0290/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0290/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 306, 16.12.2009, s. 18.

(2)  EUT C 79, 27.3.2010, s. 50.

---

Onsdagen den 24 november 2010P7_TC1-COD(2008)0256

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring i fråga om information till patienter och allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 114 och 168.4 c,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (4) föreskrivs en harmoniserad ram för reklam för humanläkemedel. I synnerhet förbjuds reklam till allmänheten för receptbelagda läkemedel. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (4) föreskrivs en harmoniserad ram för reklam för humanläkemedel. I synnerhet förbjuds reklam till allmänheten för receptbelagda läkemedel.

| (2) | Vad gäller information fastställs i direktiv 2001/83/EG utförliga regler om vilka informationshandlingar som ska bifogas godkännandet för försäljning, nämligen produktresumé (för hälso- och sjukvårdspersonal) och
  bipacksedel för patienter
  (som läggs med i förpackningen när produkten ges till patienten). Å andra sidan, vad gäller
  tillgängliggörande av information
  från innehavaren av godkännandet för försäljning till
  patienter och
  allmänheten fastställs i direktivet endast att viss informationsverksamhet inte omfattas av bestämmelserna om reklam, utan att det föreskrivs någon harmoniserad ram för innehållet i och kvaliteten på läkemedelsinformation utan försäljningssyfte eller om de kanaler via vilka informationen kan
  tillgängliggöras
  . |
| --- | --- |

(2)

Vad gäller information fastställs i direktiv 2001/83/EG utförliga regler om vilka informationshandlingar som ska bifogas godkännandet för försäljning, nämligen produktresumé (för hälso- och sjukvårdspersonal) och
  bipacksedel för patienter
  (som läggs med i förpackningen när produkten ges till patienten). Å andra sidan, vad gäller
  tillgängliggörande av information
  från innehavaren av godkännandet för försäljning till
  patienter och
  allmänheten fastställs i direktivet endast att viss informationsverksamhet inte omfattas av bestämmelserna om reklam, utan att det föreskrivs någon harmoniserad ram för innehållet i och kvaliteten på läkemedelsinformation utan försäljningssyfte eller om de kanaler via vilka informationen kan
  tillgängliggöras
  .

| (3) | På grundval av artikel 88a i direktiv 2001/83/EG lade kommissionen den 20 december 2007 för Europaparlamentet och rådet fram meddelandet ”Rapport om nupraxis för patientinformation”. I rapporten dras slutsatsen att medlemsstaterna har antagit bestämmelser och rutiner som skiljer sig åt vad gäller tillhandahållande av information, vilket lett till en situation där patienterna och allmänheten har mycket olika tillgång till information
  i bipacksedeln för patienter och i produktresumén
  .
  Denna omotiverat ojämlika tillgång till information som är offentligt tillgänglig i andra medlemsstater bör rättas till. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av artikel 88a i direktiv 2001/83/EG lade kommissionen den 20 december 2007 för Europaparlamentet och rådet fram meddelandet ”Rapport om nupraxis för patientinformation”. I rapporten dras slutsatsen att medlemsstaterna har antagit bestämmelser och rutiner som skiljer sig åt vad gäller tillhandahållande av information, vilket lett till en situation där patienterna och allmänheten har mycket olika tillgång till information
  i bipacksedeln för patienter och i produktresumén
  .
  Denna omotiverat ojämlika tillgång till information som är offentligt tillgänglig i andra medlemsstater bör rättas till.

| (4) | Erfarenheten av tillämpningen av den gällande rättsliga ramen har också visat att ▐ gränsen mellan reklam och information inte tolkas enhetligt runtom i
  unionen, vilket har medfört situationer där allmänheten exponeras för dold reklam
  .
  Invånarna i vissa medlemsstater kan därför nekas rätten att på sitt eget språk få tillgång till högkvalitativ läkemedelsinformation utan försäljningssyfte. Begreppen ”reklam” och ”information” bör definieras och tolkas på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater, i syfte att trygga patientsäkerheten. |
| --- | --- |

(4)

Erfarenheten av tillämpningen av den gällande rättsliga ramen har också visat att ▐ gränsen mellan reklam och information inte tolkas enhetligt runtom i
  unionen, vilket har medfört situationer där allmänheten exponeras för dold reklam
  .
  Invånarna i vissa medlemsstater kan därför nekas rätten att på sitt eget språk få tillgång till högkvalitativ läkemedelsinformation utan försäljningssyfte. Begreppen ”reklam” och ”information” bör definieras och tolkas på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater, i syfte att trygga patientsäkerheten.

| (5) | Dessa skillnader i tolkningen av unionens regler för
  tillgängliggörande av information till patienter och allmänheten
  samt mellan nationella bestämmelser om information inverkar negativt på den enhetliga tillämpningen av unionens regler för
  tillgängliggörande av information till patienter och allmänheten
  , och på genomslagskraften i bestämmelserna om den produktinformation som finns i produktresumén och
  bipacksedeln för patienter
  . Trots att dessa bestämmelser är fullständigt harmoniserade för att säkerställa samma skyddsnivå för folkhälsan inom hela unionen, undergrävs detta mål om vitt skilda nationella regler för
  tillgängliggörandet
  av sådana väsentliga uppgifter tillåts. |
| --- | --- |

(5)

Dessa skillnader i tolkningen av unionens regler för
  tillgängliggörande av information till patienter och allmänheten
  samt mellan nationella bestämmelser om information inverkar negativt på den enhetliga tillämpningen av unionens regler för
  tillgängliggörande av information till patienter och allmänheten
  , och på genomslagskraften i bestämmelserna om den produktinformation som finns i produktresumén och
  bipacksedeln för patienter
  . Trots att dessa bestämmelser är fullständigt harmoniserade för att säkerställa samma skyddsnivå för folkhälsan inom hela unionen, undergrävs detta mål om vitt skilda nationella regler för
  tillgängliggörandet
  av sådana väsentliga uppgifter tillåts.

| (6) | De olika nationella åtgärderna kan sannolikt också påverka om den inre marknaden för läkemedel fungerar smidigt, eftersom möjligheten för innehavare av godkännande för försäljning att
  tillgängliggöra
  läkemedelsinformation inte är densamma i alla medlemsstater, eftersom information som sprids i en medlemsstat sannolikt kan få effekter i andra medlemsstater. Denna inverkan blir större för de läkemedelsprodukter vars produktinformation (produktresumé och
  bipacksedel för patienter
  ) är harmoniserad på unionsnivå. Detta omfattar läkemedelsprodukter som godkänts av medlemsstaterna inom ramen för ömsesidigt erkännande i avdelning III kapitel 4 i direktiv 2001/83/EG. |
| --- | --- |

(6)

De olika nationella åtgärderna kan sannolikt också påverka om den inre marknaden för läkemedel fungerar smidigt, eftersom möjligheten för innehavare av godkännande för försäljning att
  tillgängliggöra
  läkemedelsinformation inte är densamma i alla medlemsstater, eftersom information som sprids i en medlemsstat sannolikt kan få effekter i andra medlemsstater. Denna inverkan blir större för de läkemedelsprodukter vars produktinformation (produktresumé och
  bipacksedel för patienter
  ) är harmoniserad på unionsnivå. Detta omfattar läkemedelsprodukter som godkänts av medlemsstaterna inom ramen för ömsesidigt erkännande i avdelning III kapitel 4 i direktiv 2001/83/EG.

| (7) | I ljuset av det som sagts ovan och med beaktande av de tekniska framstegen vad gäller moderna kommunikationsverktyg och det faktum att patienter runtom i unionen har blivit alltmer aktiva vad gäller hälso- och sjukvård, är det nödvändigt att ändra gällande lagstiftning för att minska skillnaderna mellan tillgången till information och möjliggöra högkvalitativ, objektiv och tillförlitlig information utan försäljningssyfte om läkemedelsprodukter
  genom att lägga tonvikt vid patienternas rättigheter och intressen
  .
  Patienterna bör ha rätt att lätt kunna tillgå viss information såsom produktresumén och bipacksedeln för patienter i elektronisk och tryckt form. Därför behövs det certifierade och registrerade webbplatser för oberoende och objektiv information utan försäljningssyfte. |
| --- | --- |

(7)

I ljuset av det som sagts ovan och med beaktande av de tekniska framstegen vad gäller moderna kommunikationsverktyg och det faktum att patienter runtom i unionen har blivit alltmer aktiva vad gäller hälso- och sjukvård, är det nödvändigt att ändra gällande lagstiftning för att minska skillnaderna mellan tillgången till information och möjliggöra högkvalitativ, objektiv och tillförlitlig information utan försäljningssyfte om läkemedelsprodukter
  genom att lägga tonvikt vid patienternas rättigheter och intressen
  .
  Patienterna bör ha rätt att lätt kunna tillgå viss information såsom produktresumén och bipacksedeln för patienter i elektronisk och tryckt form. Därför behövs det certifierade och registrerade webbplatser för oberoende och objektiv information utan försäljningssyfte.

| (8) | Behöriga nationella myndigheter samt hälso- och sjukvårdspersonal bör även i fortsättningen vara
  den huvudsakliga informationskällan
  för allmänheten vad gäller läkemedel.
  Det finns redan en mängd oberoende läkemedelsinformation, till exempel information som tillhandahålls av de nationella myndigheterna eller hälso- och sjukvårdspersonal, men situationen skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna och mellan de olika tillgängliga läkemedlen.
  Medlemsstaterna
  och kommissionen
  bör
  göra betydligt större insatser för att
  underlätta medborgarnas tillgång till information av hög kvalitet genom lämpliga kanaler. ▐ |
| --- | --- |

(8)

Behöriga nationella myndigheter samt hälso- och sjukvårdspersonal bör även i fortsättningen vara
  den huvudsakliga informationskällan
  för allmänheten vad gäller läkemedel.
  Det finns redan en mängd oberoende läkemedelsinformation, till exempel information som tillhandahålls av de nationella myndigheterna eller hälso- och sjukvårdspersonal, men situationen skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna och mellan de olika tillgängliga läkemedlen.
  Medlemsstaterna
  och kommissionen
  bör
  göra betydligt större insatser för att
  underlätta medborgarnas tillgång till information av hög kvalitet genom lämpliga kanaler. ▐

| (9) | Utan att det inverkar på de nationella behöriga myndigheternas och hälso- och sjukvårdspersonalens viktiga roll när det gäller att informera patienterna och allmänheten på ett bättre sätt kan innehavarna av godkännande för försäljning utgöra en ytterligare källa till information utan försäljningssyfte om sina läkemedel. Genom detta direktiv bör det därför upprättas en rättslig ram för tillgängliggörandet av specifik läkemedelsinformation till patienter och allmänheten från innehavarna av godkännande för försäljning. Förbudet mot reklam som riktas till patienter och allmänheten för receptbelagda läkemedel bör bibehållas. |
| --- | --- |

(9)

Utan att det inverkar på de nationella behöriga myndigheternas och hälso- och sjukvårdspersonalens viktiga roll när det gäller att informera patienterna och allmänheten på ett bättre sätt kan innehavarna av godkännande för försäljning utgöra en ytterligare källa till information utan försäljningssyfte om sina läkemedel. Genom detta direktiv bör det därför upprättas en rättslig ram för tillgängliggörandet av specifik läkemedelsinformation till patienter och allmänheten från innehavarna av godkännande för försäljning. Förbudet mot reklam som riktas till patienter och allmänheten för receptbelagda läkemedel bör bibehållas.

| (10) | I enlighet med proportionalitetsprincipen är det lämpligt att begränsa räckvidden för detta direktiv till
  tillgängliggörande av information om
  receptbelagda läkemedel, eftersom gällande unionsregler på vissa villkor tillåter reklam till
  patienter och
  allmänheten för receptfria läkemedel.
  Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte någon annan persons eller organisations, särskilt inte pressens eller patienternas och patientorganisationernas, rätt att uttrycka sina åsikter om receptbelagda läkemedel, förutsatt att de agerar oberoende och inte direkt eller indirekt för innehavarna av godkännande för försäljning eller på uppdrag av dem eller i deras intresse. Genom detta direktiv åläggs medlemsstaterna att tillåta att innehavare av godkännande för försäljning eller tredje män som agerar för deras räkning via vissa kanaler och under lämplig övervakning tillgängliggör viss information om godkända receptbelagda läkemedel till patienter och allmänheten. Meddelanden som inte omfattas av avdelning VIIIA i direktiv 2001/83/EG bör vara tillåtna under förutsättning att de inte utgör reklam. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med proportionalitetsprincipen är det lämpligt att begränsa räckvidden för detta direktiv till
  tillgängliggörande av information om
  receptbelagda läkemedel, eftersom gällande unionsregler på vissa villkor tillåter reklam till
  patienter och
  allmänheten för receptfria läkemedel.
  Bestämmelserna i detta direktiv påverkar inte någon annan persons eller organisations, särskilt inte pressens eller patienternas och patientorganisationernas, rätt att uttrycka sina åsikter om receptbelagda läkemedel, förutsatt att de agerar oberoende och inte direkt eller indirekt för innehavarna av godkännande för försäljning eller på uppdrag av dem eller i deras intresse. Genom detta direktiv åläggs medlemsstaterna att tillåta att innehavare av godkännande för försäljning eller tredje män som agerar för deras räkning via vissa kanaler och under lämplig övervakning tillgängliggör viss information om godkända receptbelagda läkemedel till patienter och allmänheten. Meddelanden som inte omfattas av avdelning VIIIA i direktiv 2001/83/EG bör vara tillåtna under förutsättning att de inte utgör reklam.

| (11) | Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa att endast högkvalitativ information utan försäljningssyfte
  tillgängliggörs
  om fördelarna och riskerna med
  godkända
  receptbelagda läkemedel. I informationen bör man beakta patienternas behov och förväntningar så att patienterna blir självständiga och kan fatta välgrundade beslut, och för att främja en rationell användning av läkemedel. Därför bör all information till
  patienter eller
  allmänheten om receptbelagda läkemedel
  godkännas i förväg av de behöriga myndigheterna och tillgängliggöras endast i en godkänd form
  . |
| --- | --- |

(11)

Bestämmelser bör fastställas för att säkerställa att endast högkvalitativ information utan försäljningssyfte
  tillgängliggörs
  om fördelarna och riskerna med
  godkända
  receptbelagda läkemedel. I informationen bör man beakta patienternas behov och förväntningar så att patienterna blir självständiga och kan fatta välgrundade beslut, och för att främja en rationell användning av läkemedel. Därför bör all information till
  patienter eller
  allmänheten om receptbelagda läkemedel
  godkännas i förväg av de behöriga myndigheterna och tillgängliggöras endast i en godkänd form
  .

| (12) | För att ytterligare säkerställa att innehavare av godkännande för försäljning
  tillgängliggör
  endast högkvalitativ information och för att skilja information utan försäljningssyfte från reklam bör det definieras vilken typ av information som
  tillgängliggörs
  .
  Innehavare av godkännande för försäljning bör tillgängliggöra den godkända och senast uppdaterade versionen av produktresumén, märkningen och bipacksedeln för patienter samt den offentligt tillgängliga versionen av utredningsprotokollet.
  Det är lämpligt att innehavare av godkännande för försäljning tillåts
  tillgängliggöra
  annan noga definierad information i samband med läkemedel. |
| --- | --- |

(12)

För att ytterligare säkerställa att innehavare av godkännande för försäljning
  tillgängliggör
  endast högkvalitativ information och för att skilja information utan försäljningssyfte från reklam bör det definieras vilken typ av information som
  tillgängliggörs
  .
  Innehavare av godkännande för försäljning bör tillgängliggöra den godkända och senast uppdaterade versionen av produktresumén, märkningen och bipacksedeln för patienter samt den offentligt tillgängliga versionen av utredningsprotokollet.
  Det är lämpligt att innehavare av godkännande för försäljning tillåts
  tillgängliggöra
  annan noga definierad information i samband med läkemedel.

| (13) | Det bör krävas att de behöriga myndigheterna i samband med godkännandet för försäljning godkänner produktresumén, märkningen och bipacksedeln för patienter samt den offentligt tillgängliga versionen av utredningsprotokollet eller eventuella uppdaterade versioner av dessa handlingar. Det bör därför inte krävas något ytterligare förhandsgodkännande av denna information innan den tillgängliggörs i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

(13)

Det bör krävas att de behöriga myndigheterna i samband med godkännandet för försäljning godkänner produktresumén, märkningen och bipacksedeln för patienter samt den offentligt tillgängliga versionen av utredningsprotokollet eller eventuella uppdaterade versioner av dessa handlingar. Det bör därför inte krävas något ytterligare förhandsgodkännande av denna information innan den tillgängliggörs i enlighet med detta direktiv.

| (14) | Information till
  patienter och
  allmänheten om receptbelagda läkemedel bör endast tillhandahållas via särskilda kommunikationskanaler, inklusive Internet, ▐ för att undvika att effekten av reklamförbudet undergrävs av oönskad informationsspridning till
  patienter och
  allmänheten. När information
  tillgängliggörs
  via TV
  ,
  radio
  , dagstidningar, tidskrifter och liknande publikationer
  är patienterna inte skyddade mot sådan icke efterfrågad information och därför bör
  tillgängliggörande av sådan information
  inte tillåtas. |
| --- | --- |

(14)

Information till
  patienter och
  allmänheten om receptbelagda läkemedel bör endast tillhandahållas via särskilda kommunikationskanaler, inklusive Internet, ▐ för att undvika att effekten av reklamförbudet undergrävs av oönskad informationsspridning till
  patienter och
  allmänheten. När information
  tillgängliggörs
  via TV
  ,
  radio
  , dagstidningar, tidskrifter och liknande publikationer
  är patienterna inte skyddade mot sådan icke efterfrågad information och därför bör
  tillgängliggörande av sådan information
  inte tillåtas.

| (15) | Internet har mycket stor och ökande betydelse vad gäller tillhandahållande av information till patienter. Internet möjliggör obegränsad tillgång till information utan hänsyn till nationsgränser. Särskilda regler om övervakning av webbplatser bör fastställas för att ta hänsyn till att information via Internet går över gränserna och för att möjliggöra samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(15)

Internet har mycket stor och ökande betydelse vad gäller tillhandahållande av information till patienter. Internet möjliggör obegränsad tillgång till information utan hänsyn till nationsgränser. Särskilda regler om övervakning av webbplatser bör fastställas för att ta hänsyn till att information via Internet går över gränserna och för att möjliggöra samarbete mellan medlemsstaterna.

| (16) | Övervakning av information om
  godkända
  receptbelagda läkemedel
  i enlighet med detta direktiv
  bör säkerställa att innehavare av godkännande för försäljning bara
  tillgängliggör
  sådan information som överensstämmer med direktiv 2001/83/EG. Medlemsstaterna bör anta bestämmelser om upprättande av effektiva övervakningsmekanismer som möjliggör effektivt beivrande om reglerna inte följs.
  Dessa bestämmelser bör harmoniseras på unionsnivå så att de blir enhetliga. Det bör inrättas förfaranden för hur innehavare av godkännande för försäljning i händelse av bristande efterlevnad ska företrädas och höras under handläggningen av deras fall.
  Övervakningen bör grundas på kontroll av information innan den
  tillgängliggörs. Enbart information som
  de behöriga myndigheterna
  godkänt i förväg bör tillgängliggöras, och den bör tillgängliggöras uteslutande i en godkänd form
  . |
| --- | --- |

(16)

Övervakning av information om
  godkända
  receptbelagda läkemedel
  i enlighet med detta direktiv
  bör säkerställa att innehavare av godkännande för försäljning bara
  tillgängliggör
  sådan information som överensstämmer med direktiv 2001/83/EG. Medlemsstaterna bör anta bestämmelser om upprättande av effektiva övervakningsmekanismer som möjliggör effektivt beivrande om reglerna inte följs.
  Dessa bestämmelser bör harmoniseras på unionsnivå så att de blir enhetliga. Det bör inrättas förfaranden för hur innehavare av godkännande för försäljning i händelse av bristande efterlevnad ska företrädas och höras under handläggningen av deras fall.
  Övervakningen bör grundas på kontroll av information innan den
  tillgängliggörs. Enbart information som
  de behöriga myndigheterna
  godkänt i förväg bör tillgängliggöras, och den bör tillgängliggöras uteslutande i en godkänd form
  .

| (17) | Eftersom det genom direktivet för första gången införs harmoniserade regler om
  tillgängliggörande av
  information till
  patienter och
  allmänheten om receptbelagda läkemedel bör kommissionen bedöma hur det fungerar och om det är nödvändigt att se över direktivet fem år efter att det trätt i kraft. Det bör också anges att kommissionen
  i samarbete med alla berörda parter, exempelvis patientorganisationer och hälso- och sjukvårdspersonal,
  ska kunna utarbeta riktlinjer med ledning av medlemsstaternas erfarenheter av informationsövervakning. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom det genom direktivet för första gången införs harmoniserade regler om
  tillgängliggörande av
  information till
  patienter och
  allmänheten om receptbelagda läkemedel bör kommissionen bedöma hur det fungerar och om det är nödvändigt att se över direktivet fem år efter att det trätt i kraft. Det bör också anges att kommissionen
  i samarbete med alla berörda parter, exempelvis patientorganisationer och hälso- och sjukvårdspersonal,
  ska kunna utarbeta riktlinjer med ledning av medlemsstaternas erfarenheter av informationsövervakning.

| (18) | Kommissionen bör samråda med alla berörda parter, exempelvis oberoende patient-, hälso- och konsumentorganisationer samt hälso- och sjukvårdspersonal, i frågor som rör genomförandet av detta direktiv och dess tillämpning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen bör samråda med alla berörda parter, exempelvis oberoende patient-, hälso- och konsumentorganisationer samt hälso- och sjukvårdspersonal, i frågor som rör genomförandet av detta direktiv och dess tillämpning i medlemsstaterna.

| (19) | Kommissionen bör ges befogenhet att, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, anta delegerade akter om kvalitetskriterierna för den information som tillhandahålls allmänheten samt riktlinjer för tillgänglighet på Internet. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen bör ges befogenhet att, i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, anta delegerade akter om kvalitetskriterierna för den information som tillhandahålls allmänheten samt riktlinjer för tillgänglighet på Internet. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå.

| (20) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att harmonisera bestämmelserna om information om receptbelagda läkemedelsprodukter i hela unionen inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att harmonisera bestämmelserna om information om receptbelagda läkemedelsprodukter i hela unionen inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (21) | Direktiv 2001/83/EG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(21)

Direktiv 2001/83/EG bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv 2001/83/EG

Direktiv 2001/83/EG ska ändras på följande sätt:

| 1) | Artikel 1.26 ska ersättas med följande:




  ”26.
     ’Bipacksedel för patienter’:

  Det informationsblad för patienten som åtföljer läkemedlet och som tillgodoser patienternas verkliga behov.” |
| --- | --- |

1)

Artikel 1.26 ska ersättas med följande:

”26.
     ’Bipacksedel för patienter’:

| 2) | I artikel 59 ska följande punkt läggas till:




  ”4.
     
  Bipacksedeln för patienter ska tillgodose patienternas verkliga behov. Därför bör patientorganisationer medverka i de nationella tillsynsmyndigheternas och myndighetens framtagande och översyn av läkemedelsinformation. Bipacksedeln för patienter ska innehålla ett kort stycke som sammanfattar läkemedlets nytta och potentiella skadeverkningar samt en kort beskrivning med ytterligare information som syftar till en säker och effektiv användning av läkemedlet.” |
| --- | --- |

2)

I artikel 59 ska följande punkt läggas till:

”4.
     
  Bipacksedeln för patienter ska tillgodose patienternas verkliga behov. Därför bör patientorganisationer medverka i de nationella tillsynsmyndigheternas och myndighetens framtagande och översyn av läkemedelsinformation. Bipacksedeln för patienter ska innehålla ett kort stycke som sammanfattar läkemedlets nytta och potentiella skadeverkningar samt en kort beskrivning med ytterligare information som syftar till en säker och effektiv användning av läkemedlet.”

| 3) | Artikel 86.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Följande omfattas inte av denna avdelning:






  — | Märkning av läkemedel
  , där åtminstone det internationella generiska namnet alltid ska specificeras,
  och utformning av
  bipacksedlar för patienter
  , på vilka bestämmelserna i avdelning V ska tillämpas. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikel 86.2 ska ersättas med följande:

”2.   Följande omfattas inte av denna avdelning:

—

Märkning av läkemedel
  , där åtminstone det internationella generiska namnet alltid ska specificeras,
  och utformning av
  bipacksedlar för patienter
  , på vilka bestämmelserna i avdelning V ska tillämpas.

| — | Sådan korrespondens, eventuellt åtföljd av material som saknar reklamkaraktär, som krävs för att besvara en specifik fråga om ett givet läkemedel. |
| --- | --- |

—

Sådan korrespondens, eventuellt åtföljd av material som saknar reklamkaraktär, som krävs för att besvara en specifik fråga om ett givet läkemedel.

| — | Sakliga och informativa meddelanden
  (inklusive meddelanden eller uttalanden såsom sådana som görs till medieorganisationer, antingen som svar på en direkt förfrågan eller genom tillgängliggörande via konferenser eller pressmeddelanden, samt meddelanden eller rapporter till aktieägare och/eller tillsynsmyndigheter)
  och referensmaterial som
  avser ett läkemedel och som
  till exempel kan gälla
  tillgänglighet,
  ändringar av förpackningar, varningar för biverkningar som ingår i de allmänna försiktighetsåtgärderna i fråga om läkemedel, produktkataloger, prislistor,
  ersättning, information om läkemedlets miljörisk och information om bortskaffande av oanvända läkemedel eller av läkemedelsavfall samt hänvisning till eventuella insamlingssystem,
  förutsatt att
  meddelandena och referensmaterialet
  inte innehåller några
  reklampåståenden och att de inte uppmuntrar till eller främjar användning av läkemedlet
  . |
| --- | --- |

—

Sakliga och informativa meddelanden
  (inklusive meddelanden eller uttalanden såsom sådana som görs till medieorganisationer, antingen som svar på en direkt förfrågan eller genom tillgängliggörande via konferenser eller pressmeddelanden, samt meddelanden eller rapporter till aktieägare och/eller tillsynsmyndigheter)
  och referensmaterial som
  avser ett läkemedel och som
  till exempel kan gälla
  tillgänglighet,
  ändringar av förpackningar, varningar för biverkningar som ingår i de allmänna försiktighetsåtgärderna i fråga om läkemedel, produktkataloger, prislistor,
  ersättning, information om läkemedlets miljörisk och information om bortskaffande av oanvända läkemedel eller av läkemedelsavfall samt hänvisning till eventuella insamlingssystem,
  förutsatt att
  meddelandena och referensmaterialet
  inte innehåller några
  reklampåståenden och att de inte uppmuntrar till eller främjar användning av läkemedlet
  .

| — | Information om människors hälsa eller sjukdomar, förutsatt att ingen hänvisning, ens indirekt, görs till
  enskilda
  läkemedel. |
| --- | --- |

—

Information om människors hälsa eller sjukdomar, förutsatt att ingen hänvisning, ens indirekt, görs till
  enskilda
  läkemedel.

| — | Information
  om receptbelagda läkemedel, som uppfyller kvalitetskriterierna, som har godkänts av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och som
  innehavaren av godkännandet för försäljning
  har tillgängliggjort för patienter eller
  allmänheten
  i en godkänd form och som omfattas av
  bestämmelserna i avdelning VIIIA. |
| --- | --- |

—

Information
  om receptbelagda läkemedel, som uppfyller kvalitetskriterierna, som har godkänts av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna och som
  innehavaren av godkännandet för försäljning
  har tillgängliggjort för patienter eller
  allmänheten
  i en godkänd form och som omfattas av
  bestämmelserna i avdelning VIIIA.

| — | Sakliga, informativa meddelanden för investerare och anställda om viktiga händelser i företaget, förutsatt att de inte används till att marknadsföra läkemedlet till patienter eller allmänheten. |
| --- | --- |

—

Sakliga, informativa meddelanden för investerare och anställda om viktiga händelser i företaget, förutsatt att de inte används till att marknadsföra läkemedlet till patienter eller allmänheten.

3.
     
  När sådan information som omfattas av de marknadsföringsundantag som avses i punkt 2 tillgängliggörs ska innehavaren av godkännandet för försäljning och alla eventuella tredje män identifieras, och när tredje man agerar på uppdrag av innehavaren av godkännandet för försäljning ska detta framgå.”

| 4) | I artikel 88 skall följande stycke läggas till i punkt 4 ▐:
  ”
  Sådana kampanjer ska godkännas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna enbart om det finns garantier för att branschen inom ramen för kampanjen tillhandahåller objektiv och opartisk information om sjukdomsorsakerna, vaccinets effektivitet samt vaccinationens biverkningar och kontraindikationer.
  ” |
| --- | --- |

4)

I artikel 88 skall följande stycke läggas till i punkt 4 ▐:

”
  Sådana kampanjer ska godkännas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna enbart om det finns garantier för att branschen inom ramen för kampanjen tillhandahåller objektiv och opartisk information om sjukdomsorsakerna, vaccinets effektivitet samt vaccinationens biverkningar och kontraindikationer.
  ”

| 5) | Rubriken ”AVDELNING VIIIa Information och reklam” ska utgå. |
| --- | --- |

5)

Rubriken ”AVDELNING VIIIa Information och reklam” ska utgå.

| 6) | Artikel 88a ska utgå. |
| --- | --- |

6)

Artikel 88a ska utgå.

| 7) | Artikel 94.1 ska ersättas med följande:




  ”1.
     
  Om en innehavare av ett godkännande för försäljning eller tredje man som agerar på uppdrag av vederbörande direkt eller indirekt marknadsför läkemedel till personer som är behöriga att förskriva eller lämna ut läkemedel får inga gåvor, ekonomiska förmåner eller naturaförmåner lämnas, erbjudas eller utlovas till dessa personer.” |
| --- | --- |

7)

Artikel 94.1 ska ersättas med följande:

”1.
     
  Om en innehavare av ett godkännande för försäljning eller tredje man som agerar på uppdrag av vederbörande direkt eller indirekt marknadsför läkemedel till personer som är behöriga att förskriva eller lämna ut läkemedel får inga gåvor, ekonomiska förmåner eller naturaförmåner lämnas, erbjudas eller utlovas till dessa personer.”

| 8) | Följande avdelning ska införas efter artikel 100:
  ”Avdelning VIIIa –   Information till
  patienter och
  allmänheten om receptbelagda läkemedel

  Artikel 100a

  1.   
  Utan att det påverkar den viktiga roll som de behöriga nationella myndigheterna samt hälso- och sjukvårdspersonalen spelar när det gäller att förbättra informationen till patienter och allmänheten om godkända receptbelagda läkemedel ska
  medlemsstaterna
  ålägga
  innehavaren av godkännandet för försäljning att ▐, antingen direkt eller via tredje man
  som agerar på uppdrag av innehavaren av godkännandet för försäljning
  ,
  tillgängliggöra
  information
  som har godkänts officiellt av de behöriga myndigheterna på nationell nivå eller EU-nivå
  till
  patienter eller
  allmänheten eller delar av den om godkända receptbelagda läkemedel
  , förutsatt att denna information och det sätt på vilket den tillgängliggörs stämmer överens
  med bestämmelserna i denna avdelning. Sådan information ska inte betraktas som reklam vid tillämpningen av avdelning VIII.
  När sådan information tillgängliggörs ska innehavaren av godkännandet för försäljning och alla eventuella tredje män identifieras, och när tredje man agerar på uppdrag av innehavaren av godkännandet för försäljning ska detta tydligt framgå.




  2.
     
  Hälso- och sjukvårdspersonal som tillgängliggör information om läkemedel eller medicintekniska produkter i samband med ett offentligt evenemang, i tryck eller via sändningsmedier ska avge en offentlig intresseförklaring, till exempel om sina eventuella ekonomiska kopplingar till innehavarna av godkännande för försäljning eller till tredje män som agerar på uppdrag av dessa. Här ingår också tillhandahållande av konsulttjänster och teknisk rådgivning om produkten eller produkterna i fråga.




  3.
     
  Det bör anordnas informationskampanjer för att höja medvetenheten bland patienter och allmänheten eller delar av den om riskerna med förfalskade läkemedel. Sådana informationskampanjer får genomföras av de behöriga nationella myndigheterna i samarbete med näringslivet, hälso- och sjukvårdspersonal och patientorganisationer.


  4.   Denna avdelning ska inte omfatta följande:






  a) | Sakliga och informativa meddelanden (däribland meddelanden eller uttalanden som görs till medieorganisationer, antingen som svar på en direkt förfrågan eller genom tillgängliggörande vid konferenser eller skriftliga pressmeddelanden och meddelanden eller rapporter till aktieägare och/eller tillsynsmyndigheter) och referensmaterial om ett läkemedel, som till exempel kan gälla ändringar av förpackningar, varningar för biverkningar som ingår i de allmänna försiktighetsåtgärderna i fråga om läkemedel, produktkataloger, prislistor och ersättning, förutsatt att dessa inte är avsedda att göra reklam för ett enskilt läkemedel
  . |
| --- | --- | --- |

8)

Följande avdelning ska införas efter artikel 100:

”Avdelning VIIIa –   Information till
  patienter och
  allmänheten om receptbelagda läkemedel

Artikel 100a

1.   
  Utan att det påverkar den viktiga roll som de behöriga nationella myndigheterna samt hälso- och sjukvårdspersonalen spelar när det gäller att förbättra informationen till patienter och allmänheten om godkända receptbelagda läkemedel ska
  medlemsstaterna
  ålägga
  innehavaren av godkännandet för försäljning att ▐, antingen direkt eller via tredje man
  som agerar på uppdrag av innehavaren av godkännandet för försäljning
  ,
  tillgängliggöra
  information
  som har godkänts officiellt av de behöriga myndigheterna på nationell nivå eller EU-nivå
  till
  patienter eller
  allmänheten eller delar av den om godkända receptbelagda läkemedel
  , förutsatt att denna information och det sätt på vilket den tillgängliggörs stämmer överens
  med bestämmelserna i denna avdelning. Sådan information ska inte betraktas som reklam vid tillämpningen av avdelning VIII.
  När sådan information tillgängliggörs ska innehavaren av godkännandet för försäljning och alla eventuella tredje män identifieras, och när tredje man agerar på uppdrag av innehavaren av godkännandet för försäljning ska detta tydligt framgå.

2.
     
  Hälso- och sjukvårdspersonal som tillgängliggör information om läkemedel eller medicintekniska produkter i samband med ett offentligt evenemang, i tryck eller via sändningsmedier ska avge en offentlig intresseförklaring, till exempel om sina eventuella ekonomiska kopplingar till innehavarna av godkännande för försäljning eller till tredje män som agerar på uppdrag av dessa. Här ingår också tillhandahållande av konsulttjänster och teknisk rådgivning om produkten eller produkterna i fråga.

3.
     
  Det bör anordnas informationskampanjer för att höja medvetenheten bland patienter och allmänheten eller delar av den om riskerna med förfalskade läkemedel. Sådana informationskampanjer får genomföras av de behöriga nationella myndigheterna i samarbete med näringslivet, hälso- och sjukvårdspersonal och patientorganisationer.

4.   Denna avdelning ska inte omfatta följande:

a)

Sakliga och informativa meddelanden (däribland meddelanden eller uttalanden som görs till medieorganisationer, antingen som svar på en direkt förfrågan eller genom tillgängliggörande vid konferenser eller skriftliga pressmeddelanden och meddelanden eller rapporter till aktieägare och/eller tillsynsmyndigheter) och referensmaterial om ett läkemedel, som till exempel kan gälla ändringar av förpackningar, varningar för biverkningar som ingår i de allmänna försiktighetsåtgärderna i fråga om läkemedel, produktkataloger, prislistor och ersättning, förutsatt att dessa inte är avsedda att göra reklam för ett enskilt läkemedel
  .

| b) | Material som
  tillhandahålls
  hälso- och sjukvårdspersonal för
  deras eget bruk
  . |
| --- | --- |

b)

Material som
  tillhandahålls
  hälso- och sjukvårdspersonal för
  deras eget bruk
  .

5.
     
  Bestämmelserna i detta direktiv ska inte påverka någon annan persons eller organisations, särskilt inte pressens eller patienternas och patientorganisationernas, rätt att uttrycka sina åsikter om receptbelagda läkemedel, förutsatt att de agerar oberoende och inte direkt eller indirekt för innehavarna av godkännandet för försäljning eller på uppdrag av dem eller i deras intresse.

Artikel 100b

1
     
  Innehavaren av godkännandet för försäljning ska, när det gäller
  godkända receptbelagda läkemedel
  , tillgängliggöra följande information för patienter och
  allmänheten eller delar av den:

| a) | Den senaste produktresumé som godkänts av de behöriga myndigheterna i samband med godkännande för försäljning och förnyande av godkännandet
  . |
| --- | --- |

a)

Den senaste produktresumé som godkänts av de behöriga myndigheterna i samband med godkännande för försäljning och förnyande av godkännandet
  .

| b) | Den senaste märkning och bipacksedel för patienter som godkänts av de behöriga myndigheterna i samband med godkännandet för försäljning och ändring av godkännandet
  . |
| --- | --- |

b)

Den senaste märkning och bipacksedel för patienter som godkänts av de behöriga myndigheterna i samband med godkännandet för försäljning och ändring av godkännandet
  .

| c) | Den
  senaste
  offentligt tillgängliga versionen av
  det
  utredningsprotokoll
  som de behöriga myndigheterna avgett i samband med godkännandet för försäljning och uppdateringar av godkännandet
  . |
| --- | --- |

c)

Den
  senaste
  offentligt tillgängliga versionen av
  det
  utredningsprotokoll
  som de behöriga myndigheterna avgett i samband med godkännandet för försäljning och uppdateringar av godkännandet
  .

Den information som avses i leden a, b och c ska presenteras i ett format som på ett troget sätt återger den officiellt godkända information som de behöriga myndigheterna har sammanställt. Den ska tillgängliggöras i såväl elektronisk som tryckt form och i format som är lämpliga för blinda och synskadade personer.

2.
     
  Innehavaren av godkännandet för försäljning får, när det gäller godkända receptbelagda läkemedel, tillgängliggöra följande information för patienter och allmänheten eller delar av den:

| a) | Information om läkemedlets miljöinverkan
  utöver den informationen om system för insamling och bortskaffande som tillhandahålls i enlighet med artikel 54 j och tillgängliggörs i enlighet med punkt 1 i den här artikeln. |
| --- | --- |

a)

Information om läkemedlets miljöinverkan
  utöver den informationen om system för insamling och bortskaffande som tillhandahålls i enlighet med artikel 54 j och tillgängliggörs i enlighet med punkt 1 i den här artikeln.

| b) | Information om
  pris. |
| --- | --- |

b)

Information om
  pris.

| c) | Information om
  förändringar av förpackningar
  . |
| --- | --- |

c)

Information om
  förändringar av förpackningar
  .

| d) | Varningar för biverkningar
  utöver den information som tillhandahålls i enlighet med artikel 59.1 e och tillgängliggörs i enlighet med punkt 1 i den här artikeln
  . |
| --- | --- |

d)

Varningar för biverkningar
  utöver den information som tillhandahålls i enlighet med artikel 59.1 e och tillgängliggörs i enlighet med punkt 1 i den här artikeln
  .

| e) | Bruksanvisningen för läkemedlet utöver den information som tillhandahålls i enlighet med artikel 59.1 d och tillgängliggörs i enlighet med punkt 1 i den här artikeln. Denna information får vid behov kompletteras med stillbilder eller rörliga bilder av teknisk karaktär som visar den korrekta användningen av läkemedlet. |
| --- | --- |

e)

Bruksanvisningen för läkemedlet utöver den information som tillhandahålls i enlighet med artikel 59.1 d och tillgängliggörs i enlighet med punkt 1 i den här artikeln. Denna information får vid behov kompletteras med stillbilder eller rörliga bilder av teknisk karaktär som visar den korrekta användningen av läkemedlet.

| f) | De farmaceutiska och prekliniska undersökningar och kliniska prövningar av det aktuella läkemedlet som tas upp i sakliga förteckningar över sammanfattande information utan försäljningssyfte. |
| --- | --- |

f)

De farmaceutiska och prekliniska undersökningar och kliniska prövningar av det aktuella läkemedlet som tas upp i sakliga förteckningar över sammanfattande information utan försäljningssyfte.

| g) | En sammanfattning av vanligt förekommande förfrågningar om information i enlighet med artikel 100c b och svaren på dessa. |
| --- | --- |

g)

En sammanfattning av vanligt förekommande förfrågningar om information i enlighet med artikel 100c b och svaren på dessa.

| h) | Andra typer av information som den behöriga myndigheten godkänt och som är relevanta för att främja en korrekt användning av läkemedlet. |
| --- | --- |

h)

Andra typer av information som den behöriga myndigheten godkänt och som är relevanta för att främja en korrekt användning av läkemedlet.

Den information som avses i leden a–g ska tillgängliggöras i såväl elektronisk som tryckt form och i format som är lämpliga för blinda och synskadade personer.

Den information som avses i leden a–g ska godkännas av de behöriga myndigheterna eller, om det rör sig om ett unionsgodkännande för försäljning, av myndigheten, innan den tillgängliggörs för de ändamål som anges i den här artikeln.

Artikel 100c

Information om godkända receptbelagda läkemedel som
  tillgängliggörs
  av innehavaren av godkännandet för försäljning till
  patienter eller
  allmänheten eller delar av den ska inte vara tillgänglig på radio
  ,
  television
  eller dagstidningar, tidskrifter och liknande publikationer
  . Den ska endast vara tillgänglig via följande kanaler:

▐

| a) | Webbplatser om läkemedel
  vilka registrerats och administreras i enlighet med artikel 100h
  , med undantag för icke efterfrågat material som aktivs sprids till allmänheten eller delar av den. |
| --- | --- |

a)

Webbplatser om läkemedel
  vilka registrerats och administreras i enlighet med artikel 100h
  , med undantag för icke efterfrågat material som aktivs sprids till allmänheten eller delar av den.

| b) | ▐ Svar på
  specifika
  förfrågningar om information
  om ett läkemedel
  från
  patienter eller
  allmänheten. |
| --- | --- |

b)

▐ Svar på
  specifika
  förfrågningar om information
  om ett läkemedel
  från
  patienter eller
  allmänheten.

| c) | Trycksaker om ett läkemedel som innehavaren av godkännande för försäljning framställer i enlighet med artikel 100b på specifik begäran av en patient eller en privatperson. |
| --- | --- |

c)

Trycksaker om ett läkemedel som innehavaren av godkännande för försäljning framställer i enlighet med artikel 100b på specifik begäran av en patient eller en privatperson.

Artikel 100d

1.   Innehållet i och presentationen av information om godkända receptbelagda läkemedel som
  tillgängliggörs
  av innehavaren av godkännandet för försäljning till
  en patient eller
  allmänheten eller delar av den ska uppfylla följande villkor:

| a) | Den måste vara objektiv och neutral, och om informationen gäller fördelarna med en läkemedelsprodukt ska riskerna med den också anges. |
| --- | --- |

a)

Den måste vara objektiv och neutral, och om informationen gäller fördelarna med en läkemedelsprodukt ska riskerna med den också anges.

| b) | Den
  måste
  vara patientorienterad för att bättre tillgodose patienternas behov
  . |
| --- | --- |

b)

Den
  måste
  vara patientorienterad för att bättre tillgodose patienternas behov
  .

| c) | Den måste vara evidensbaserad och verifierbar och inbegripa ett uttalande om bevisnivån. |
| --- | --- |

c)

Den måste vara evidensbaserad och verifierbar och inbegripa ett uttalande om bevisnivån.

| d) | Den måste vara aktuell och inbegripa datum för offentliggörande eller senaste översyn av informationen. |
| --- | --- |

d)

Den måste vara aktuell och inbegripa datum för offentliggörande eller senaste översyn av informationen.

| e) | Den måste vara tillförlitlig, icke vilseledande och innehålla korrekta fakta. |
| --- | --- |

e)

Den måste vara tillförlitlig, icke vilseledande och innehålla korrekta fakta.

| f) | Den måste vara begriplig
  och lättläst
  för
  patienter och
  allmänheten
  och delar av den, med särskild hänsyn till äldre personer
  . |
| --- | --- |

f)

Den måste vara begriplig
  och lättläst
  för
  patienter och
  allmänheten
  och delar av den, med särskild hänsyn till äldre personer
  .

| g) | Den måste tydligt ange informationskällan och dess författare och hänvisa till alla handlingar som den bygger på. |
| --- | --- |

g)

Den måste tydligt ange informationskällan och dess författare och hänvisa till alla handlingar som den bygger på.

| h) | Den får inte strida mot sammanfattningen av produktens egenskaper, märkningen och
  bipacksedeln för patienter
  , i enlighet med berörda myndigheters godkännande. |
| --- | --- |

h)

Den får inte strida mot sammanfattningen av produktens egenskaper, märkningen och
  bipacksedeln för patienter
  , i enlighet med berörda myndigheters godkännande.

2.
     
  Senast den ... (5) ska kommissionen lägga fram en bedömningsrapport till Europaparlamentet och rådet om rådande brister i produktresumén och bipacksedeln för patienter och om hur dessa kan förbättras för att på ett bättre sätt tillgodose patienternas och hälso- och sjukvårdspersonalens behov. Kommissionen ska på grundval av denna rapport och efter samråd med berörda aktörer i lämpliga fall lägga fram förslag i syfte att göra dessa handlingar mer lättlästa och förbättra deras layout och innehåll.

3.   All information ska omfatta följande:

| a) | En uppgift om läkemedlet i fråga är receptbelagt och att bruksanvisningen finns i
  bipacksedel för patienter
  eller på den yttre förpackningen. |
| --- | --- |

a)

En uppgift om läkemedlet i fråga är receptbelagt och att bruksanvisningen finns i
  bipacksedel för patienter
  eller på den yttre förpackningen.

| b) | En uppgift om informationen är avsedd att stödja och inte att ersätta relationen mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonal och att hälso- och sjukvårdspersonal bör kontaktas om patienten behöver förtydligande av informationen
  eller ytterligare upplysningar om den
  . |
| --- | --- |

b)

En uppgift om informationen är avsedd att stödja och inte att ersätta relationen mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonal och att hälso- och sjukvårdspersonal bör kontaktas om patienten behöver förtydligande av informationen
  eller ytterligare upplysningar om den
  .

| c) | En uppgift som anger att informationen
  görs tillgänglig
  av en
  namngiven
  innehavare av godkännande för försäljning
  eller för dennes räkning
  . |
| --- | --- |

c)

En uppgift som anger att informationen
  görs tillgänglig
  av en
  namngiven
  innehavare av godkännande för försäljning
  eller för dennes räkning
  .

| d) | En post- eller e-postadress dit
  patienter och
  allmänheten kan skicka kommentarer till
  eller begära ytterligare information från
  innehavaren av godkännandet för försäljning.
  Kommentarer som skickas in av privatpersoner och svaren från innehavarna av godkännande för försäljning ska registreras och kontrolleras i vederbörlig ordning. |
| --- | --- |

d)

En post- eller e-postadress dit
  patienter och
  allmänheten kan skicka kommentarer till
  eller begära ytterligare information från
  innehavaren av godkännandet för försäljning.
  Kommentarer som skickas in av privatpersoner och svaren från innehavarna av godkännande för försäljning ska registreras och kontrolleras i vederbörlig ordning.

| e) | En post- eller e-postadress dit patienter och allmänheten kan skicka kommentarer till de nationella behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

e)

En post- eller e-postadress dit patienter och allmänheten kan skicka kommentarer till de nationella behöriga myndigheterna.

| f) | Texten i den aktuella bipacksedeln för patienter, eller en uppgift om var man kan hitta denna text. När det gäller webbplatser som administreras av innehavare av godkännande för försäljning och som vänder sig specifikt till invånarna i en eller flera medlemsstater ska dessa webbplatser innehålla produktresumén och bipacksedeln för patienter för de berörda läkemedlen på de officiella språken i de medlemsstater där de är godkända, om informationen om läkemedlen lämnas på dessa språk. |
| --- | --- |

f)

Texten i den aktuella bipacksedeln för patienter, eller en uppgift om var man kan hitta denna text. När det gäller webbplatser som administreras av innehavare av godkännande för försäljning och som vänder sig specifikt till invånarna i en eller flera medlemsstater ska dessa webbplatser innehålla produktresumén och bipacksedeln för patienter för de berörda läkemedlen på de officiella språken i de medlemsstater där de är godkända, om informationen om läkemedlen lämnas på dessa språk.

| g) | Ett meddelande om att patienter och allmänheten uppmanas rapportera alla misstänkta läkemedelsbiverkningar till läkare, apotekare, hälso- och sjukvårdspersonal eller den nationella behöriga myndigheten. Meddelandet ska innehålla den nationella behöriga myndighetens namn, webbadress, postadress och/eller telefonnummer
  . |
| --- | --- |

g)

Ett meddelande om att patienter och allmänheten uppmanas rapportera alla misstänkta läkemedelsbiverkningar till läkare, apotekare, hälso- och sjukvårdspersonal eller den nationella behöriga myndigheten. Meddelandet ska innehålla den nationella behöriga myndighetens namn, webbadress, postadress och/eller telefonnummer
  .

4.   I denna information får följande inte ingå:

| a) | Jämförelser mellan läkemedel
  med avseende på deras kvalitet, säkerhet och effektivitet, om informationen tillgängliggörs av innehavare av godkännande för försäljning, utom när dessa jämförelser








  — | ingår i officiellt godkända handlingar, exempelvis produktresuméer, |
| --- | --- | --- |

a)

Jämförelser mellan läkemedel
  med avseende på deras kvalitet, säkerhet och effektivitet, om informationen tillgängliggörs av innehavare av godkännande för försäljning, utom när dessa jämförelser

—

ingår i officiellt godkända handlingar, exempelvis produktresuméer,

| — | grundas på jämförande vetenskapliga undersökningar som offentliggjorts av de relevanta nationella myndigheterna eller myndigheten, |
| --- | --- |

—

grundas på jämförande vetenskapliga undersökningar som offentliggjorts av de relevanta nationella myndigheterna eller myndigheten,

| — | ingår i sammanfattningen av de offentliga europeiska utredningsprotokoll som avses i artikel 13 i förordning (EG) nr 726/2004 och som ska innehålla uppgifter om andra tillgängliga terapeutiska alternativ och ange huruvida det nya läkemedlet ger något terapeutisk mervärde. |
| --- | --- |

—

ingår i sammanfattningen av de offentliga europeiska utredningsprotokoll som avses i artikel 13 i förordning (EG) nr 726/2004 och som ska innehålla uppgifter om andra tillgängliga terapeutiska alternativ och ange huruvida det nya läkemedlet ger något terapeutisk mervärde.

| b) | Incitament eller uppmuntran till konsumtion av läkemedlet. |
| --- | --- |

b)

Incitament eller uppmuntran till konsumtion av läkemedlet.

| c) | Någon del av det material som avses i artikel 90. |
| --- | --- |

c)

Någon del av det material som avses i artikel 90.

| d) | Information om andra läkemedel för vilka läkemedelsföretaget inte är innehavare av godkännandet för försäljning. |
| --- | --- |

d)

Information om andra läkemedel för vilka läkemedelsföretaget inte är innehavare av godkännandet för försäljning.

5.   
  I syfte att säkerställa en hög kvalitet på den information som tillgängliggörs för patienter eller allmänheten eller delar av den ska
  kommissionen anta nödvändiga åtgärder för tillämpning av punkterna 1, 2, 3 och 4
  genom delegerade akter i enlighet med artikel 100 m och på de villkor som anges i artiklarna 100 n och 100 o
  .

▐

Artikel 100e

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att innehavare av godkännande för försäljning på sina webbplatser återger
  den senast uppdaterade version som den behöriga myndigheten godkänt av
  produktresumén och
  bipacksedeln för patienter
  för receptbelagda läkemedel
  som de marknadsför
  på de officiella språken i de medlemsstater där läkemedlen är godkända.

2.
     
  Medlemsstaterna ska se till att alla webbsidor om ett receptbelagt läkemedel på webbplatsen för en innehavare av godkännande för försäljning innehåller en länk till motsvarande webbplats för den unionsdatabas (nedan kallad EudraPharm-databasen) som avses i artikel 57.1 l och artikel 57.2 i förordning (EG) nr 726/2004 samt till den nationella webbportal för läkemedel, som avses i artikel 106 i detta direktiv eller den webbportal för europeiska läkemedel som avses i artikel 26 i förordning (EG) nr 726/2004.

3.
     
  I sammanfattningen av de offentliga europeiska utredningsprotokoll som avses i artikel 13 i förordning (EG) nr 726/2004 ska det finnas en hyperlänk till motsvarande studier i den Europeiska databas om information över kliniska prövningar (EudraCT-databasen) som avses i artikel 11 i direktiv 2001/20/EG.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att förfrågan om information till en innehavare av godkännande för försäljning rörande ett receptbelagt läkemedel från
  en patient eller
  allmänheten får avfattas på något av unionens officiella språk som är officiella språk i den medlemsstat där läkemedlet är godkänt. Svaret ska avfattas på samma språk som förfrågan.
  Svaren ska finnas tillgängliga för granskning av de nationella behöriga myndigheterna.

Artikel 100f

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information som innehavaren av godkännandet för försäljning tillhandahåller enligt denna avdelning är tillgänglig för personer med funktionshinder, utan att detta leder till en oproportionerlig börda för innehavaren av godkännandet för försäljning.

2.   För att säkerställa att den information om läkemedel som tillhandahålls av innehavaren av godkännandet för försäljning via Internet är tillgänglig ska webbplatserna i fråga följa World Wide Web Consortiums (W3C) riktlinjer för tillänglighet för innehåll, version 1.0, nivå A. Kommissionen ska göra dessa riktlinjer allmänt tillgängliga.

För att beakta den tekniska utvecklingen
  får kommissionen anta nödvändiga åtgärder för tillämpningen av denna punkt genom delegerade akter i enlighet med artikel 100 m och med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 100 n och 100 o
  .

Artikel 100g

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ▐ felanvändning
  förhindras genom att säkerställa att endast
  innehavaren av godkännandet för försäljning
  tillhandahåller
  information
  – och att denne tillhandahåller endast sådan information som har godkänts av de behöriga myndigheterna –
  om godkända receptbelagda läkemedel
  , och som tillhandahålls i den form som har godkänts för tillgängliggörande
  till
  patienter och
  allmänheten eller delar av den.
  Som ett undantag får medlemsstaterna fortsätta med den typ av kontrollmekanismer som de började tillämpa före den 31 december 2008, utan att det förhindrar förbättringar av dessa kontrollmekanismer. Kommissionen ska granska och godkänna dessa mekanismer och förbättringarna av dem, varvid den ska rådfråga de behöriga myndigheterna.

Sådana
  mekanismer
  ska grundas på kontroll av information innan den
  tillgängliggörs
  , utom om

| — | sakinnehållet i informationen redan har godkänts av den behöriga myndigheten, eller |
| --- | --- |

—

sakinnehållet i informationen redan har godkänts av den behöriga myndigheten, eller

| — | en likvärdig adekvat och effektiv övervakning ombesörjs på något annat sätt. |
| --- | --- |

—

en likvärdig adekvat och effektiv övervakning ombesörjs på något annat sätt.

▐

2.   Efter samråd med medlemsstaterna
  och alla berörda parter, exempelvis patientorganisationer och hälso- och sjukvårdspersonal,
  ska kommissionen utarbeta riktlinjer om den information som är tillåten enligt denna avdelning, med etiska regler för innehavare av godkännande för försäljning som lämnar information om tillåtna receptbelagda läkemedel till
  patienter och
  allmänheten eller delar av den.
  Riktlinjerna ska innehålla bestämmelser som säkerställer att patienter och allmänheten kan anmäla vilseledande metoder i samband med tillgängliggörandet av information till de behöriga myndigheterna.
  Kommissionen ska upprätta riktlinjerna den ... (6) och uppdatera dem regelbundet med ledning av gjorda erfarenheter.

Artikel 100h

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att innehavare av godkännande för försäljning registrerar ▐ webbplatser
  som de ansvarar för vilka riktar sig specifikt till invånarna i en eller flera medlemsstater samt innehåller av myndigheterna godkänd
  information om
  receptbelagda
  läkemedel
  som omfattas av denna avdelning
  , innan den görs tillgänglig för
  patienter eller
  allmänheten. När webbplatsen inte använder en nationell toppdomän ska innehavaren av godkännandet för försäljning välja medlemsstaten för registrering.
  Denna information ska uppfylla de krav som fastställs i detta direktiv och stämma överens med registreringsunderlaget för läkemedlet.

Efter det att webbplatsen registrerats får innehavaren av godkännandet för försäljning tillhandahålla den information om läkemedel som finns på andra webbplatser
  som innehavaren av godkännandet för försäljning i enlighet med bestämmelserna i första stycket registrerat
  i hela unionen om innehållet är identiskt.
  På sådana webbplatser ska innehavaren av godkännandet för försäljning tydligt anges.

Efter registreringen av webbplatsen ska alla eventuella ändringar av den del av innehållet som avser receptbelagda läkemedel omfattas av övervakning i enlighet med punkt 4. Sådana ändringar ska inte kräva någon förnyad registrering av webbplatsen.

2.
     
  Varje medlemsstat ska upprätta och uppdatera en förteckning över registrerade webbplatser. Dessa förteckningar ska tillgängliggöras för konsumenterna.

3.   Webbplatser som registrerats i enlighet med punkt 1 får innehålla länkar till andra webbplatser som drivs av andra innehavare av godkännandet för försäljning endast om även dessa registrerats i enlighet med den punkten. På de webbplatserna ska man ange den behöriga myndighet som beviljat godkännandet för försäljning och dess webbadress.

På webbplatser som registrerats i enlighet med punkt 1 får det inte vara möjligt att identifiera
  patienter eller privatpersoner
  som har tillgång till dessa webbplatser
  utan deras föregående uttryckliga samtycke
  ; icke efterfrågat
  innehåll
  som ▐ sprids till
  patienter eller
  allmänheten eller delar av den får inte heller förekomma. Webbplatserna får ▐ nnehålla
  videomaterial om det bidrar till en säker och effektiv användning av läkemedlet
  .

De registrerade webbplatserna ska överst på varje webbsida innehålla en uppgift till patienter och allmänheten om att informationen på sidan tagits fram av en namngiven innehavare av godkännande för försäljning. En länk till läkemedelsdatabasen Eudrapharm ska också ingå i detta meddelande.

4.   Den medlemsstat där webbplatsen registrerats ska ansvara för övervakningen av
  den del av
  innehållet på den webbplatsen
  som avser receptbelagda läkemedel
  .

5.   En medlemsstat får inte vidta några åtgärder vad gäller innehållet av en webbplats som återger en webbplats som registrerats hos den nationella behöriga myndigheten i en annan medlemsstat, förutom av följande skäl:

| a) | Om en medlemsstat har anledning av tvivla på korrektheten i översättningen av den återgivna informationen får den begära att innehavaren av godkännandet för försäljning ordnar med en auktoriserad översättning av den
  av myndigheterna godkända
  information som
  tillgängliggörs
  på en webbplats som är registrerad hos den nationella behöriga myndigheten i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Om en medlemsstat har anledning av tvivla på korrektheten i översättningen av den återgivna informationen får den begära att innehavaren av godkännandet för försäljning ordnar med en auktoriserad översättning av den
  av myndigheterna godkända
  information som
  tillgängliggörs
  på en webbplats som är registrerad hos den nationella behöriga myndigheten i en annan medlemsstat.

| b) | Om en medlemsstat har anledning av tvivla på huruvida den
  av myndigheterna godkända
  information som
  tillgängliggörs
  på en webbplats som är registrerad hos den nationella behöriga myndigheten i en annan medlemsstat överensstämmer med föreskrifterna i denna avdelning ska den underrätta den medlemsstaten om skälen till detta. Medlemsstaterna i fråga ska sträva efter att uppnå en överenskommelse om de åtgärder som ska vidtas. Om de inte uppnår någon överenskommelse inom två månader ska ärendet hänskjutas till farmaceutiska kommittén, som avses i artikel 84. Inga nödvändiga åtgärder får antas innan den kommittén yttrat sig. Medlemsstaterna ska beakta farmaceutiska kommitténs yttranden och underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats. |
| --- | --- |

b)

Om en medlemsstat har anledning av tvivla på huruvida den
  av myndigheterna godkända
  information som
  tillgängliggörs
  på en webbplats som är registrerad hos den nationella behöriga myndigheten i en annan medlemsstat överensstämmer med föreskrifterna i denna avdelning ska den underrätta den medlemsstaten om skälen till detta. Medlemsstaterna i fråga ska sträva efter att uppnå en överenskommelse om de åtgärder som ska vidtas. Om de inte uppnår någon överenskommelse inom två månader ska ärendet hänskjutas till farmaceutiska kommittén, som avses i artikel 84. Inga nödvändiga åtgärder får antas innan den kommittén yttrat sig. Medlemsstaterna ska beakta farmaceutiska kommitténs yttranden och underrätta kommittén om det sätt på vilket dess yttrande har beaktats.

6.   Medlemsstaterna ska
  kräva att
  de innehavare av godkännande för försäljning som registrerat webbplatser i enlighet med punkterna 1–5
  inkluderar ett meddelande längst uppe på varje webbsida där patienter och allmänheten underrättas om att informationen på sidan tagits fram av innehavaren av godkännandet för försäljning och därför
  övervakas
  för att förhindra reklam för receptbelagda läkemedel
  . I
  meddelandet
  ska
  det tydligt
  anges vilken nationell behörig myndighet som övervakar webbplatsen i fråga
  samt vilken innehavare av godkännande för försäljning som ansvarar för webbplatsen
  . Det ska också anges att det faktum att webbplatsen är övervakad inte nödvändigtvis innebär att all information på webbplatsen godkänts i förväg
  , och det ska finnas en länk till Eudrapharm-databasen och en uppgift om att denna innehåller validerad information
  .

7.
     
  Kommissionen ska genom delegerade akter i enlighet med artikel 100m och med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 100n och 100o fastställa detaljerade regler och villkor för registrering och övervakning av webbplatser som avses i denna avdelning och för informationen på sådana, i syfte att säkerställa att de angivna uppgifterna är tillförlitliga och stämmer överens med det aktuella läkemedlets godkännande och registrering, så att konsumenterna får garantier för att den webbplatsen eller informationen är tillförlitlig och faktagrundad. Dessa regler och villkor ska inbegripa cerifierings- eller klassificeringskriterier som ska tillämpas på registrerade webbplatser.

Artikel 100i

1.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att bestämmelserna i denna avdelning tillämpas och att lämpliga och effektiva åtgärder fastställs som påföljder ifall dessa bestämmelser inte efterlevs. Dessa åtgärder ska inbegripa följande:

| a) | Fastställandet av de påföljder som ska tillämpas om bestämmelserna som antagits för tillämpningen av denna avdelning överträds.
  Dessa påföljder ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

a)

Fastställandet av de påföljder som ska tillämpas om bestämmelserna som antagits för tillämpningen av denna avdelning överträds.
  Dessa påföljder ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| b) | Skyldigheten att bestraffa överträdelse. |
| --- | --- |

b)

Skyldigheten att bestraffa överträdelse.

| c) | Bemyndigande för domstolar eller administrativa myndigheter att meddela föreläggande om att
  tillgängliggörande
  av information som inte överensstämmer med denna avdelning ska upphöra, eller, om sådan information ännu inte
  tillgängliggjorts
  men det kommer att göras snart, om förbud mot
  tillgängliggörande
  av sådan information. |
| --- | --- |

c)

Bemyndigande för domstolar eller administrativa myndigheter att meddela föreläggande om att
  tillgängliggörande
  av information som inte överensstämmer med denna avdelning ska upphöra, eller, om sådan information ännu inte
  tillgängliggjorts
  men det kommer att göras snart, om förbud mot
  tillgängliggörande
  av sådan information.

Medlemsstaterna ska göra det möjligt att offentliggöra namnet på en innehavare av godkännande för försäljning som tillgängliggör läkemedelsinformation som inte uppfyller kraven.

2.   Medlemsstaterna ska besluta om att de åtgärder som avses i punkt 1 ska kunna vidtas med ett skyndsamt förfarande med interimistisk eller slutgiltig verkan.

3.
     
  Medlemsstaterna ska se till att innehavare av godkännande för försäljning finns företrädda och hörs i samband med handläggningen av fall där de anklagas för bristande efterlevnad av bestämmelserna i denna avdelning. Innehavarna av godkännande för försäljning ska ha rätt att överklaga alla beslut till en rättslig eller annan instans. Under överklagandeförfarandet ska tillgängliggörandet av informationen tillfälligt upphöra fram till dess att den ansvariga instansen beslutat annorlunda.

Artikel 100j

Medlemsstaterna ska säkerställa att innehavare av godkännande för försäljning via den vetenskapliga avdelning som avses i artikel 98.1

| a) | håller tillgänglig för de
  behöriga
  myndigheter eller organ som ansvarar för övervakning av information om läkemedel
  och som har godkänt informationen i förväg
  exempel på all information som
  tillgängliggörs
  enligt denna avdelning och information om volymen
  tillhandahållen information
  , tillsammans med en uppgift om de personer som informationen riktar sig till,
  sättet på vilket den ska tillgängliggöras
  samt datum
  vid vilket den tillgängliggjordes för första gången
  , |
| --- | --- |

a)

håller tillgänglig för de
  behöriga
  myndigheter eller organ som ansvarar för övervakning av information om läkemedel
  och som har godkänt informationen i förväg
  exempel på all information som
  tillgängliggörs
  enligt denna avdelning och information om volymen
  tillhandahållen information
  , tillsammans med en uppgift om de personer som informationen riktar sig till,
  sättet på vilket den ska tillgängliggöras
  samt datum
  vid vilket den tillgängliggjordes för första gången
  ,

| b) | ser till att deras företags marknadsföring av läkemedel överensstämmer med kraven i denna avdelning, |
| --- | --- |

b)

ser till att deras företags marknadsföring av läkemedel överensstämmer med kraven i denna avdelning,

| c) | till de myndigheter eller organ som ansvarar för övervakning av information om läkemedel
  tillhandahåller
  den information
  , de ekonomiska resurser
  och det bistånd de behöver för att fullgöra sina åligganden, |
| --- | --- |

c)

till de myndigheter eller organ som ansvarar för övervakning av information om läkemedel
  tillhandahåller
  den information
  , de ekonomiska resurser
  och det bistånd de behöver för att fullgöra sina åligganden,

| d) | ser till att beslut som fattas av de myndigheter eller organ som ansvarar för övervakning av information om läkemedel följs omedelbart och till fullo. |
| --- | --- |

d)

ser till att beslut som fattas av de myndigheter eller organ som ansvarar för övervakning av information om läkemedel följs omedelbart och till fullo.

Artikel 100k

Den information om de homeopatika som avses i artikel 14.1 och som klassificeras som receptbelagda ska omfattas av bestämmelserna i denna avdelning.
  Detsamma gäller för information om läkemedel som framställts av medicinalväxter eller varje annan förening eller behandling som har klassificerats som receptbelagda läkemedel.

Artikel 100l

1.
     
  Utan att det påverkar bestämmelserna i denna avdelning om information från innehavaren av godkännandet för försäljning ska medlemsstaterna sörja för att det finns objektiv och opartisk information tillgänglig för allmänheten och delar av den avseende

| a) | läkemedel som släppts ut på marknaden inom den medlemsstatens territorium; denna information ska inbegripa, men inte vara begränsad till, den senaste produktresumé, märkning och bipacksedel för patienter för läkemedlet som godkänts av de behöriga myndigheterna i samband med godkännandet för försäljning och förnyelse av detta samt den senaste offentligt tillgängliga versionen av de behöriga myndigheternas utredningsprotokoll och uppdateringar av detta, |
| --- | --- |

a)

läkemedel som släppts ut på marknaden inom den medlemsstatens territorium; denna information ska inbegripa, men inte vara begränsad till, den senaste produktresumé, märkning och bipacksedel för patienter för läkemedlet som godkänts av de behöriga myndigheterna i samband med godkännandet för försäljning och förnyelse av detta samt den senaste offentligt tillgängliga versionen av de behöriga myndigheternas utredningsprotokoll och uppdateringar av detta,

| b) | de sjukdomar och hälsotillstånd som ska behandlas med läkemedel som släppts ut på marknaden inom dess territorium, samt |
| --- | --- |

b)

de sjukdomar och hälsotillstånd som ska behandlas med läkemedel som släppts ut på marknaden inom dess territorium, samt

| c) | förebyggande av sådana sjukdomar och hälsotillstånd. |
| --- | --- |

c)

förebyggande av sådana sjukdomar och hälsotillstånd.

2.
     
  Den information som avses i punkt 1 ska tillgängliggöras i såväl elektronisk som tryckt form och i ett format som är lättillgängligt för personer med funktionshinder. Den ska tillgängliggöras via följande kanaler:

| a) | Specifika webbplatser som medlemsstaten eller ett av medlemsstaten utsett organ skapar och som den behöriga nationella myndigheten eller ett av den behöriga nationella myndigheten utsett organ övervakar. |
| --- | --- |

a)

Specifika webbplatser som medlemsstaten eller ett av medlemsstaten utsett organ skapar och som den behöriga nationella myndigheten eller ett av den behöriga nationella myndigheten utsett organ övervakar.

| b) | Trycksaker som tillgängliggörs för patienter och allmänheten. |
| --- | --- |

b)

Trycksaker som tillgängliggörs för patienter och allmänheten.

| c) | Skriftliga svar på förfrågningar om information från patienter och allmänheten. |
| --- | --- |

c)

Skriftliga svar på förfrågningar om information från patienter och allmänheten.

3.
     
  Kommissionen ska underlätta utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna samt utfärda riktlinjer.

4.
     
  Senast den ... (7) ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om hur långt medlemsstaterna kommit i tillämpningen av denna artikel.

Artikel 100m

1.
     
  Befogenhet att anta de delegerade akter som avses i artiklarna 100d.5, 100f.2 och 100h.7 ska ges kommissionen för en period på fem år från den ... (8). Kommissionen ska utarbeta en rapport om de delegerade befogenheterna senast sex månader innan perioden på fem år löpt ut. Delegeringen av befogenhet ska automatiskt förlängas med perioder av samma längd, om den inte återkallas av Europaparlamentet eller rådet i enlighet med artikel 100o.

2.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen delge Europaparlamentet och rådet denna samtidigt.

3.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i artiklarna 100o och 100p.

Artikel 100n

1.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 100d.5, 100f.2 och 100h.7 får återkallas när som helst av Europaparlamentet eller rådet.

2.
     
  Den institution som har inlett ett internt förfarande för att besluta huruvida en delegering av befogenhet ska återkallas ska sträva efter att underrätta den andra institutionen och kommissionen inom rimlig tid innan det slutliga beslutet fattas, och ange vilken delegerad befogenhet som kan komma att återkallas och skälen till detta.

3.
     
  Beslutet om återkallande innebär att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör att gälla. Det får verkan omedelbart, eller vid ett senare, i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 100o

1.
     
  Europaparlamentet eller rådet får invända mot en delegerad akt inom en period på tre månader från delgivningsdagen.

På initiativ av Europaparlamentet eller rådet ska denna frist förlängas med en månad.

2.
     
  Om varken Europaparlamentet eller rådet vid utgången av den period som avses i punkt 1 har invänt mot den delegerade akten, ska den offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft den dag som anges i den.

Den delegerade akten får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och träda i kraft före utgången av den fastställda perioden om både Europaparlamentet och rådet har underättat kommissionen om att de har beslutat att inte invända.

3.
     
  Om antingen Europaparlamentet eller rådet invänder mot den delegerade akten inom den period som avses i punkt 1 ska den inte träda i kraft. Den institution som invänder mot den delegerade akten ska ange skälen till detta.

Artikel 100p

Senast den ... (9) ska kommissionen offentliggöra en rapport om de erfarenheter som gjorts vid genomförandet av denna avdelning
  efter samråd med alla berörda parter, exempelvis oberoende patient-, hälso- och konsumentorganisationer samt hälso- och sjukvårdspersonal,
  och bedöma om det behöver ses över. Kommissionen ska lägga fram rapporten för Europaparlamentet och rådet.

| (9) | Orden ”bipacksedel” och ”bipacksedlar” ska i hela texten ersättas med ”bipacksedel för patienter” och ”bipacksedlar för patienter”. |
| --- | --- |

(9)

Orden ”bipacksedel” och ”bipacksedlar” ska i hela texten ersättas med ”bipacksedel för patienter” och ”bipacksedlar för patienter”.

Artikel 2

Samråd med berörda parter

Kommissionen ska samråda med alla berörda parter, exempelvis oberoende patient-, hälso- och konsumentorganisationer, i frågor som rör genomförandet av detta direktiv och dess tillämpning i medlemsstaterna.

Artikel 3

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (10). De ska omedelbart meddela kommissionen texterna i de bestämmelserna och en jämförelsetabell mellan bestämmelserna och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Hur hänvisningen ska utformas ska varje medlemsstat själv avgöra.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de viktigaste bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 4

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 306, 16.12.2009, s. 18.

1

(2)  EUT C 79, 27.3.2010, s. 50.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 november 2010.

3

(4)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67.

4

(5)  
  24 månader efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

5

24 månader efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

(6)  Datumet för ikraftträdandet av detta direktiv.

6

(7)  
  Tre år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

7

Tre år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.

(8)  
  Datum för ikraftträdandet av detta direktiv.

8

Datum för ikraftträdandet av detta direktiv.

(9)  Fem år efter det att detta direktiv har trätt ikraft.”

9

(10)  12 månader efter detta att detta direktiv har trätt ikraft.

10

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/203 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/203

---

Onsdagen den 24 november 2010Information om läkemedel (gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel) ***I

P7_TA(2010)0430

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring i fråga om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (KOM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

2012/C 99 E/49

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0662),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0517/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0517/2008),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artikel 294.3, artikel 114 och artikel 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3, artikel 114 och artikel 168.4 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juni 2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juni 2009 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 7 oktober 2009 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 7 oktober 2009 (2),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0289/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0289/2010).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 306, 16.12.2009, s. 33.

(2)  EUT C 79, 27.3.2010, s. 50.

---

Onsdagen den 24 november 2010P7_TC1-COD(2008)0255

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2011 om ändring i fråga om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedel av förordning (EG) nr 726/2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 114 och 168.4 c,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Den 20 december 2007 lade kommissionen fram meddelandet ”Rapport om nupraxis för patientinformation om läkemedel”. I rapporten dras slutsatsen att medlemsstaterna antagit olika regler och praxis med avseende på förmedling av information, vilket lett till att patienter och allmänheten i stort har olikartad tillgång till information om läkemedelsprodukter. De erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av den gällande rättsliga ramen har också uppvisat skiljaktigheter i tolkningen av unionens regler för reklam samt mellan nationella bestämmelser om information
  och även visat att det snarast måste fastställas en tydlig åtskillnad mellan reklam och information
  . |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2007 lade kommissionen fram meddelandet ”Rapport om nupraxis för patientinformation om läkemedel”. I rapporten dras slutsatsen att medlemsstaterna antagit olika regler och praxis med avseende på förmedling av information, vilket lett till att patienter och allmänheten i stort har olikartad tillgång till information om läkemedelsprodukter. De erfarenheter som vunnits vid tillämpningen av den gällande rättsliga ramen har också uppvisat skiljaktigheter i tolkningen av unionens regler för reklam samt mellan nationella bestämmelser om information
  och även visat att det snarast måste fastställas en tydlig åtskillnad mellan reklam och information
  .

| (2) | Införandet av en ny avdelning VIIIa i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (4) är inriktat på dessa angelägenheter genom olika bestämmelser som är avsedda att säkerställa tillgång till högkvalitativ, objektiv och tillförlitlig information utan försäljningssyfte om receptbelagda humanläkemedel
  och lägga tonvikt vid patienternas rättigheter och intressen
  . |
| --- | --- |

(2)

Införandet av en ny avdelning VIIIa i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (4) är inriktat på dessa angelägenheter genom olika bestämmelser som är avsedda att säkerställa tillgång till högkvalitativ, objektiv och tillförlitlig information utan försäljningssyfte om receptbelagda humanläkemedel
  och lägga tonvikt vid patienternas rättigheter och intressen
  .

| (3) | Skiljaktigheter vid förmedlingen av information om humanläkemedelsprodukter är inte motiverade i fråga om de läkemedelsprodukter som godkänts enligt avdelning II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (5) och för vilka en enda sammanfattning av produktegenskaper och bipacksedel godkänts för hela unionen. Avdelning VIIIa i direktiv 2001/83/EG bör därför också tillämpas på dessa produkter. |
| --- | --- |

(3)

Skiljaktigheter vid förmedlingen av information om humanläkemedelsprodukter är inte motiverade i fråga om de läkemedelsprodukter som godkänts enligt avdelning II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (5) och för vilka en enda sammanfattning av produktegenskaper och bipacksedel godkänts för hela unionen. Avdelning VIIIa i direktiv 2001/83/EG bör därför också tillämpas på dessa produkter.

| (4) | I direktiv 2001/83/EG föreskrivs att viss slags information är underkastad kontroll av medlemsstaternas nationella behöriga myndigheter
  innan den tillgängliggörs
  . I fråga om de humanläkemedel som godkänts enligt avdelning II i förordning (EG) nr 726/2004 bör villkor också införas för viss slags information som ska underkastas förhandskontroll av Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad ”läkemedelsmyndigheten”)
  samt för läkemedelsmyndighetens kontroll av de åtgärder som tillverkaren ska vidta och av uppdateringen av litteraturen efter det att biverkningar anmälts
  . |
| --- | --- |

(4)

I direktiv 2001/83/EG föreskrivs att viss slags information är underkastad kontroll av medlemsstaternas nationella behöriga myndigheter
  innan den tillgängliggörs
  . I fråga om de humanläkemedel som godkänts enligt avdelning II i förordning (EG) nr 726/2004 bör villkor också införas för viss slags information som ska underkastas förhandskontroll av Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad ”läkemedelsmyndigheten”)
  samt för läkemedelsmyndighetens kontroll av de åtgärder som tillverkaren ska vidta och av uppdateringen av litteraturen efter det att biverkningar anmälts
  .

| (5) | För att sörja för en lämplig finansiering av denna verksamhet som rör information bör åtgärder vidtas för uppbörd av de avgifter som läkemedelsmyndigheten uttar av innehavarna av godkännande för försäljning. |
| --- | --- |

(5)

För att sörja för en lämplig finansiering av denna verksamhet som rör information bör åtgärder vidtas för uppbörd av de avgifter som läkemedelsmyndigheten uttar av innehavarna av godkännande för försäljning.

| (6) | Om läkemedelsmyndighetens merkostnader för dess förhandskontroll av viss slags information i enlighet med denna förordning inte täcks av de avgifter som innehavarna av godkännande för försäljning ska betala för denna kontroll, bör beloppet för unionens bidrag till myndighetens budget ses över. På medlemsstatsnivå bör man således ta initiativ till en eventuell ändring av unionens bidrag till myndigheten. |
| --- | --- |

(6)

Om läkemedelsmyndighetens merkostnader för dess förhandskontroll av viss slags information i enlighet med denna förordning inte täcks av de avgifter som innehavarna av godkännande för försäljning ska betala för denna kontroll, bör beloppet för unionens bidrag till myndighetens budget ses över. På medlemsstatsnivå bör man således ta initiativ till en eventuell ändring av unionens bidrag till myndigheten.

| (7) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att införa särskilda regler för information om receptbelagda humanläkemedel som godkänts enligt förordning (EG) nr 726/2004, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan nås på unionsnivå kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att nå detta mål. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att införa särskilda regler för information om receptbelagda humanläkemedel som godkänts enligt förordning (EG) nr 726/2004, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan nås på unionsnivå kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att nå detta mål.

| (8) | Förordning (EG) nr 726/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 726/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EG) nr 726/2004

Förordning (EG) nr 726/2004 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I artikel 9.4 ska följande led läggas till:










  ”f) | sammanfattningen av det offentliga europeiska utredningsprotokoll som avses i artikel 13.3.” |
| --- | --- | --- |

(1)

I artikel 9.4 ska följande led läggas till:

”f)

sammanfattningen av det offentliga europeiska utredningsprotokoll som avses i artikel 13.3.”

| (2) | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 20a

  Avdelning VIIIa i direktiv 2001/83/EG ska tillämpas på de läkemedel som godkänts enligt denna avdelning och som är receptbelagda.

  Artikel 20b

  1.   Genom undantag från artikel 100 g.1 i direktiv 2001/83/EG ska den läkemedelsrelaterade information som avses i artikel 100b d i det direktivet underkastas läkemedelsmyndighetens förhandsgranskning innan den
  tillgängliggörs, utom om informationen finns på en webbplats för vars innehåll en medlemsstat ansvarar i enlighet med artikel 100h i direktiv 2001/83/EG
  .
  2.   För syftena i punkt 1 ska innehavaren av godkännande för försäljning till läkemedelsmyndigheten inge ett utkast till den information som ska
  tillgängliggöras
  .
  3.   Läkemedelsmyndigheten får inom
  90 dagar
  efter det att anmälan mottagits invända mot den ingivna informationen eller delar därav på grundval av bristande överensstämmelse med bestämmelserna i avdelning VIIIa i direktiv 2001/83/EG. Om läkemedelsmyndigheten inte invänt inom
  90 dagar
  ska informationen anses som godtagen och får offentliggöras.
  Innehavaren av godkännandet för försäljning ska under alla omständigheter förbli fullt ansvarig för den tillhandahållna informationen.




  4.
     
  Om läkemedelsmyndigheten begär att det görs ändringar i den information som innehavaren av godkännandet för försäljning lämnat in och denne lägger fram ett förbättrat utkast beträffande informationen inom 30 arbetsdagar ska läkemedelsmyndigheten avge sitt svar rörande det nya förslaget inom 60 arbetsdagar.




  Läkemedelsmyndigheten ska ta ut en ytterligare avgift av innehavaren av godkännandet för försäljning för denna utvärdering.


  5.   Inlämnande av information till läkemedelsmyndigheten i enlighet med punkterna 1, 2, 3 och 4 ska vara belagt med en avgift som ska erläggas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 297/95 av den 10 februari 1995 om de avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten för värdering av läkemedel (6). |
| --- | --- |

(2)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 20a

Avdelning VIIIa i direktiv 2001/83/EG ska tillämpas på de läkemedel som godkänts enligt denna avdelning och som är receptbelagda.

Artikel 20b

1.   Genom undantag från artikel 100 g.1 i direktiv 2001/83/EG ska den läkemedelsrelaterade information som avses i artikel 100b d i det direktivet underkastas läkemedelsmyndighetens förhandsgranskning innan den
  tillgängliggörs, utom om informationen finns på en webbplats för vars innehåll en medlemsstat ansvarar i enlighet med artikel 100h i direktiv 2001/83/EG
  .

2.   För syftena i punkt 1 ska innehavaren av godkännande för försäljning till läkemedelsmyndigheten inge ett utkast till den information som ska
  tillgängliggöras
  .

3.   Läkemedelsmyndigheten får inom
  90 dagar
  efter det att anmälan mottagits invända mot den ingivna informationen eller delar därav på grundval av bristande överensstämmelse med bestämmelserna i avdelning VIIIa i direktiv 2001/83/EG. Om läkemedelsmyndigheten inte invänt inom
  90 dagar
  ska informationen anses som godtagen och får offentliggöras.
  Innehavaren av godkännandet för försäljning ska under alla omständigheter förbli fullt ansvarig för den tillhandahållna informationen.

4.
     
  Om läkemedelsmyndigheten begär att det görs ändringar i den information som innehavaren av godkännandet för försäljning lämnat in och denne lägger fram ett förbättrat utkast beträffande informationen inom 30 arbetsdagar ska läkemedelsmyndigheten avge sitt svar rörande det nya förslaget inom 60 arbetsdagar.

Läkemedelsmyndigheten ska ta ut en ytterligare avgift av innehavaren av godkännandet för försäljning för denna utvärdering.

5.   Inlämnande av information till läkemedelsmyndigheten i enlighet med punkterna 1, 2, 3 och 4 ska vara belagt med en avgift som ska erläggas i enlighet med rådets förordning (EG) nr 297/95 av den 10 februari 1995 om de avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten för värdering av läkemedel (6).

| (3) | Artikel 57 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:










  i) | led l ska ersättas med följande:










  ”l) | inrätta en databas över läkemedel, som ska vara tillgänglig för allmänheten på unionens samtliga officiella språk, samt se till att denna databas uppdateras och sköts oberoende av läkemedelsföretagens kommersiella intressen; databasen ska underlätta sökandet efter information som redan godkänts för bipacksedlar och innehålla en avdelning om läkemedel som är godkända för barn och den information som är avsedd för allmänheten ska vara lämpligt och begripligt formulerad och rikta sig till lekmän,”. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Artikel 57 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

led l ska ersättas med följande:

”l)

inrätta en databas över läkemedel, som ska vara tillgänglig för allmänheten på unionens samtliga officiella språk, samt se till att denna databas uppdateras och sköts oberoende av läkemedelsföretagens kommersiella intressen; databasen ska underlätta sökandet efter information som redan godkänts för bipacksedlar och innehålla en avdelning om läkemedel som är godkända för barn och den information som är avsedd för allmänheten ska vara lämpligt och begripligt formulerad och rikta sig till lekmän,”.

| ii) | Följande led ska läggas till:






  ”u) | avge yttranden om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedelsprodukter, |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande led ska läggas till:

”u)

avge yttranden om information till allmänheten om receptbelagda humanläkemedelsprodukter,

| v) | främja befintliga källor till oberoende tillförlitlig hälsoinformation.
  ” |
| --- | --- |

v)

främja befintliga källor till oberoende tillförlitlig hälsoinformation.
  ”

| b) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:










  i) | Första stycket ska ersättas med följande:




  ”2.
     
  Den databas som avses i punkt 1 led l ska innehålla produktresuméer, bipacksedlar och uppgifter som framgår av märkningen. Databasen ska byggas upp efter hand och främst avse de läkemedel som godkänns med stöd av denna förordning samt de läkemedel som godkänns med stöd av avdelning III kapitel 4 i direktiv 2001/83/EG och avdelning III kapitel 4 i direktiv 2001/82/EG. Databasen ska utvidgas till att omfatta alla läkemedel som släpps ut på marknaden i unionen. Databasen ska aktivt främjas bland EU-medborgarna.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

Första stycket ska ersättas med följande:

”2.
     
  Den databas som avses i punkt 1 led l ska innehålla produktresuméer, bipacksedlar och uppgifter som framgår av märkningen. Databasen ska byggas upp efter hand och främst avse de läkemedel som godkänns med stöd av denna förordning samt de läkemedel som godkänns med stöd av avdelning III kapitel 4 i direktiv 2001/83/EG och avdelning III kapitel 4 i direktiv 2001/82/EG. Databasen ska utvidgas till att omfatta alla läkemedel som släpps ut på marknaden i unionen. Databasen ska aktivt främjas bland EU-medborgarna.”

| ii) | Ett fjärde stycke ska läggas till:




  ”De nationella myndigheterna ska skicka de uppgifter som lämnats av innehavare av godkännande för försäljning och som godkänts av dessa myndigheter till läkemedelsmyndigheten, och uppgifterna i fråga ska föras in i den för allmänheten tillgängliga databasen.” |
| --- | --- |

ii)

Ett fjärde stycke ska läggas till:

”De nationella myndigheterna ska skicka de uppgifter som lämnats av innehavare av godkännande för försäljning och som godkänts av dessa myndigheter till läkemedelsmyndigheten, och uppgifterna i fråga ska föras in i den för allmänheten tillgängliga databasen.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 306, 16.12.2009, s. 33.

1

(2)  EUT C 79, 27.3.2010, s. 50.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 24 november 2010.

3

(4)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67.

4

(5)  EUT L 136, 30.4.2004, s. 1.

5

(6)  EGT L 35, 15.2.1995, s. 1.”

6

---

| 3.4.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 99/207 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 99/207

---

Onsdagen den 24 november 2010Begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter ***I

P7_TA(2010)0431

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (omarbetning) (KOM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

2012/C 99 E/50

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen - omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2008)0809), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till parlamentet och rådet (KOM(2008)0809),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C6-0471/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C6-0471/2008),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet ”Konsekvenser av Lissabonfördragets ikraftträdande för pågående interinstitutionella beslutsförfaranden” (KOM(2009)0665),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juni 2009 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 juni 2009 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 december 2009 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 4 december 2009 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 november 2010 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 november 2010 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (3),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 11 november 2009 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 11 november 2009 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0196/2010). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0196/2010).

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen såsom den anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen såsom den anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner det uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner det uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden som bifogas denna resolution.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 306, 16.12.2009, s. 36.

(2)  EUT C 141, 29.5.2010, s. 55.

(3)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Onsdagen den 24 november 2010P7_TC1-COD(2008)0240

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2011/65/EU.)

Onsdagen den 24 november 2010BILAGA

Uttalanden

Europaparlamentets uttalande

Europaparlamentet beklagar att rådet inte kunde godta att ett offentliggörande av jämförelsetabellerna ska vara obligatoriskt i samband med omarbetningen av direktiv 2002/95/EG. För att påskynda att denna fråga får en övergripande och interinstitutionell lösning uppmanar Europaparlamentet kommissionen att inom sex månader efter antagandet av denna överenskommelse i kammaren lägga fram en rapport om medlemsstaternas praxis att utarbeta och offentliggöra jämförelsetabeller på området för EU:s miljölagstiftning, inbegripet en bedömning av hur denna aktuella praxis påverkar kommissionens roll som ”fördragets väktare” när det gäller att kontrollera att EU:s direktiv införlivas på ett korrekt sätt i nationell lagstiftning på miljöskyddsområdet.

Uttalande från kommissionen om tillämpningsområdet (artikel 2.2)

Kommissionen tolkar artikel 2.2 som att elektriska och elektroniska produkter som inte omfattas av direktiv 2002/95/EG men omfattas av det nya direktivet inte behöver uppfylla detta direktivs villkor under en övergångsperiod på åtta år.

Elektriska och elektroniska produkter (EEE) som inte omfattades av direktiv (EG) nr 2002/95, men som kommer att omfattas av det nya direktivet inbegriper bland annat EEE som ingår i

| — | den nya kategorin 11 i bilaga I, |
| --- | --- |

—

den nya kategorin 11 i bilaga I,

| — | den nya definitionen av ”beroende” enligt artikel 3.2, |
| --- | --- |

—

den nya definitionen av ”beroende” enligt artikel 3.2,

| — | ”kablar” omnämnda i artikel 4 och den liknande definitionen artikel 3.5, och |
| --- | --- |

—

”kablar” omnämnda i artikel 4 och den liknande definitionen artikel 3.5, och

| — | tvåhjuliga fordon som inte är typgodkända (artikel 2.4 f). |
| --- | --- |

—

tvåhjuliga fordon som inte är typgodkända (artikel 2.4 f).

Kommissionen tolkar artikel 2.2 som att medlemsstaterna under den åtta år långa övergångsperioden måste fortsätta att tillåta elektriska och elektroniska produkter som inte togs med i tillämpningsområdet i direktiv (EG) nr 2002/95 men som kommer att omfattas av det nya direktivet på marknaden.

Uttalande från kommissionen om översynen (artikel 24)

I enlighet med artikel 24 avser kommissionen att, senast tre år efter det att direktivet trätt i kraft, genomföra en konsekvensbedömning (översyn) av artikel 2 med betoning på förändringarna i detta direktivs tillämpningsområde jämfört med direktiv (EG) nr 2002/95 vilket ännu inte omfattats av någon konsekvensbedömning.

Denna översyn, åtföljt av en rapport till rådet och Europaparlamentet, kan kompletteras med ett lagförslag om kommissionen anser det vara lämpligt. Det återstår för kommissionen att fastställa lagförslagets och översynens omfattning mot bakgrund av den initiativrätt som kommissionen har när det gäller lagstiftning i enlighet med fördragen.

Uttalande från kommissionen om nanomaterial (skäl 16 och artikel 6)

Kommissionen konstaterar att arbetet för att ta fram en gemensam definition av nanomaterial fortfarande pågår och avser att anta en rekommendation om en gemensam definition för alla lagstiftningsområden inom den närmsta framtiden. Kommissionen anser att bestämmelserna i RoHS-direktivet omfattar olika former (inklusive nanoformer) av de ämnen som för närvarande är förbjudna och de som i framtiden kommer bli föremål för en prioriteringsöversyn inom ramen för RoHS-direktivet.

Uttalande från kommissionen om jämförelsetabeller

Kommissionen erinrar om sitt åtagande att se till att medlemsstater sammanställer jämförelsetabeller som förbinder deras genomförandeåtgärder med EU-direktivet och att de anmäler dem till kommissionen inom ramen för införlivandet av EU-lagstiftningen, till medborgarnas bästa, för en bättre lagstiftning och ökad rättslig klarhet och för att underlätta överensstämmelsen mellan nationella regler och EU-bestämmelser.

Kommissionen beklagar avsaknaden av stöd för bestämmelserna i kommissionens förslag från 2008 till direktivet om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (omarbetad version), vilket syftade till att göra upprättandet av jämförelsetabeller obligatoriskt.

Kommissionen kan, i bästa kompromissanda och för att garantera ett omedelbart antagande av förslaget, godta att den obligatoriska bestämmelsen om jämförelsetabeller i texten ersätts med ett relevant skäl som uppmanar medlemsstater att följa denna praxis.

Den ståndpunkt som kommissionen har i detta ärende ska dock inte ses som ett beslut. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta för att tillsammans med Europaparlamentet och rådet finna en lämplig lösning på denna övergripande institutionsfråga.

---