# Euroopa Liidu C 99E/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.CE2012.099.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 99E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide3. aprill 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.CE2012.099.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 99E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide3. aprill 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK23.–25. november 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 34 E, 3.2.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 23. november 2010 |
| 2012/C 099E/01 | Euroopa Keskpanga 2009. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2009. aasta aruanne (2010/2078(INI)) | 1 |
| 2012/C 099E/02 | Tsiviil-sõjaline koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamineEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon tsiviil-sõjalise koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamise kohta (2010/2071(INI)) | 7 |
| 2012/C 099E/03 | AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee 2009. aastalEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta 2009. aastal (2010/2236(INI)) | 15 |
| 2012/C 099E/04 | Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja erekonnaõiguslikud ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevad aspektidEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaõiguslike ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevate aspektide kohta (2010/2080(INI)) | 19 |
| | Kolmapäev, 24. november 2010 |
| 2012/C 099E/05 | Võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping (ACTA)Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta resolutsioon võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu (ACTA) kohta | 27 |
| | Neljapäev, 25. november 2010 |
| 2012/C 099E/06 | 2011. aasta eelarveEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon 2011. aasta eelarve üle peetavate läbirääkimiste kohta | 30 |
| 2012/C 099E/07 | Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid rahvusvahelistes kaubanduslepingutesEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (2009/2219(INI)) | 31 |
| 2012/C 099E/08 | Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevuse aruanneEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2010/2059(INI)) | 39 |
| 2012/C 099E/09 | Euroopa Ombudsmani eriaruanne Euroopa Parlamendile seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 676/2008/RT asjus (vastavalt artikli 205 lõike 2 esimesele osale)Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 676/2008/RT asjus (2010/2086(INI)) | 43 |
| 2012/C 099E/10 | 26. aastaaruanne Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008)Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon 26. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008) (2010/2076(INI)) | 46 |
| 2012/C 099E/11 | Avalik-õiguslik ringhääling digitaalajastul: kaksiksüsteemi tulevikEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon digitaalajastu avalik-õigusliku ringhäälingu ja duaalsüsteemi tuleviku kohta (2010/2028(INI)) | 50 |
| 2012/C 099E/12 | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 Naised, rahu ja julgeolek vastuvõtmise 10. aastapäevEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) kümnenda aastapäeva kohta | 56 |
| 2012/C 099E/13 | Mesindussektori olukordEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon mesindussektori olukorra kohta | 60 |
| 2012/C 099E/14 | Euroopa uue energiastrateegia väljatöötamine aastateks 2011–2020Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise koht (2010/2108(INI)) | 64 |
| 2012/C 099E/15 | Valmistumine Cancúni kliimakonverentsiks (29. november-10. detsember 2010)Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16) kohta | 77 |
| 2012/C 099E/16 | Olukord Lääne-SaharasEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Lääne-Saharas | 87 |
| 2012/C 099E/17 | UkrainaEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Ukraina kohta | 89 |
| 2012/C 099E/18 | Rahvusvaheline kaubanduspoliitika kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustalEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (2010/2103(INI)) | 94 |
| 2012/C 099E/19 | Ettevõtete sotsiaalne vastutus rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetesEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (2009/2201(INI)) | 101 |
| 2012/C 099E/20 | Horisontaalse koostööga seotud konkurentsieeskirjadEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon horisontaalkoostööga seotud konkurentsieeskirjade läbivaatamise kohta | 112 |
| 2012/C 099E/21 | Iraak - eelkõige surmanuhtlus (sealhulgas Tariq Azizi juhtum) ja rünnakud kristlike kogukondade vastuEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Iraagi kohta – surmanuhtlus (eriti Tariq Azize juhtum) ja rünnakud kristlaste kogukondade vastu | 115 |
| 2012/C 099E/22 | Tiibet - hiina keele peamiseks õppekeeleks muutmise kavaEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon kava kohta kehtestada Tiibetis põhiliseks õpetuskeeleks hiina keel | 118 |
| 2012/C 099E/23 | Birma - valimiste läbiviimine ja opositsioonijuhi Aung San Suu Kyi vabastamineEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Birma kohta – valimiste läbiviimine ja opositsiooniliidri Aung San Suu Kyi vabastamine | 120 |
| 2012/C 099E/24 | Kolorektaalvähivastane võitlus Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta deklaratsioon kolorektaalvähivastase võitluse kohta Euroopa Liidus | 124 |
| 2012/C 099E/25 | Ashrafi laagerEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta deklaratsioon Ashrafi laagri kohta | 125 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2010–2011 ISTUNGJÄRK23.–25. november 2010 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 34 E, 3.2.2011.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 23. november 2010

2012/C 099E/01

Euroopa Keskpanga 2009. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2009. aasta aruanne (2010/2078(INI))

1

2012/C 099E/02

Tsiviil-sõjaline koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamineEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon tsiviil-sõjalise koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamise kohta (2010/2071(INI))

7

2012/C 099E/03

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee 2009. aastalEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta 2009. aastal (2010/2236(INI))

15

2012/C 099E/04

Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja erekonnaõiguslikud ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevad aspektidEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaõiguslike ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevate aspektide kohta (2010/2080(INI))

19

Kolmapäev, 24. november 2010

2012/C 099E/05

Võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping (ACTA)Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta resolutsioon võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu (ACTA) kohta

27

Neljapäev, 25. november 2010

2012/C 099E/06

2011. aasta eelarveEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon 2011. aasta eelarve üle peetavate läbirääkimiste kohta

30

2012/C 099E/07

Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid rahvusvahelistes kaubanduslepingutesEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (2009/2219(INI))

31

2012/C 099E/08

Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevuse aruanneEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2010/2059(INI))

39

2012/C 099E/09

Euroopa Ombudsmani eriaruanne Euroopa Parlamendile seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 676/2008/RT asjus (vastavalt artikli 205 lõike 2 esimesele osale)Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 676/2008/RT asjus (2010/2086(INI))

43

2012/C 099E/10

26. aastaaruanne Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008)Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon 26. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008) (2010/2076(INI))

46

2012/C 099E/11

Avalik-õiguslik ringhääling digitaalajastul: kaksiksüsteemi tulevikEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon digitaalajastu avalik-õigusliku ringhäälingu ja duaalsüsteemi tuleviku kohta (2010/2028(INI))

50

2012/C 099E/12

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 Naised, rahu ja julgeolek vastuvõtmise 10. aastapäevEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) kümnenda aastapäeva kohta

56

2012/C 099E/13

Mesindussektori olukordEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon mesindussektori olukorra kohta

60

2012/C 099E/14

Euroopa uue energiastrateegia väljatöötamine aastateks 2011–2020Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise koht (2010/2108(INI))

64

2012/C 099E/15

Valmistumine Cancúni kliimakonverentsiks (29. november-10. detsember 2010)Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16) kohta

77

2012/C 099E/16

Olukord Lääne-SaharasEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Lääne-Saharas

87

2012/C 099E/17

UkrainaEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Ukraina kohta

89

2012/C 099E/18

Rahvusvaheline kaubanduspoliitika kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustalEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (2010/2103(INI))

94

2012/C 099E/19

Ettevõtete sotsiaalne vastutus rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetesEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (2009/2201(INI))

101

2012/C 099E/20

Horisontaalse koostööga seotud konkurentsieeskirjadEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon horisontaalkoostööga seotud konkurentsieeskirjade läbivaatamise kohta

112

2012/C 099E/21

Iraak - eelkõige surmanuhtlus (sealhulgas Tariq Azizi juhtum) ja rünnakud kristlike kogukondade vastuEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Iraagi kohta – surmanuhtlus (eriti Tariq Azize juhtum) ja rünnakud kristlaste kogukondade vastu

115

2012/C 099E/22

Tiibet - hiina keele peamiseks õppekeeleks muutmise kavaEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon kava kohta kehtestada Tiibetis põhiliseks õpetuskeeleks hiina keel

118

2012/C 099E/23

Birma - valimiste läbiviimine ja opositsioonijuhi Aung San Suu Kyi vabastamineEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Birma kohta – valimiste läbiviimine ja opositsiooniliidri Aung San Suu Kyi vabastamine

120

2012/C 099E/24

Kolorektaalvähivastane võitlus Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta deklaratsioon kolorektaalvähivastase võitluse kohta Euroopa Liidus

124

2012/C 099E/25

Ashrafi laagerEuroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta deklaratsioon Ashrafi laagri kohta

125

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 23. november 2010 |
| 2012/C 099E/26 | ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: Iirimaa - 2009. aasta novembri üleujutusedEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 26 (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD)) | 126 |
| LISA | 127 |
| 2012/C 099E/27 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Noord Brabant ja Zuid Holland osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/027 NL/Noord Brabant ja Zuid Holland osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD)) | 128 |
| LISA | 130 |
| 2012/C 099E/28 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Drenthe osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/030 NL/Drenthe osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD)) | 131 |
| LISA | 133 |
| 2012/C 099E/29 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Limburg osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/028 NL/Limburg osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD)) | 134 |
| LISA | 136 |
| 2012/C 099E/30 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Gelderland ja Overijssel osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/029 NL/Gelderland ja Overijssel osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD)) | 137 |
| LISA | 139 |
| 2012/C 099E/31 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Noord Holland ja Utrecht osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/026 NL/Noord Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD)) | 140 |
| LISA | 142 |
| 2012/C 099E/32 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Noord Holland ja Zuid Holland osa 58, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/024 NL/Noord Holland ja Zuid Holland osa 58, Madalmaad) (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD)) | 143 |
| LISA | 145 |
| 2012/C 099E/33 | Saksamaa alkoholimonopoli raames antav abi ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abiga (KOM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD)) | 146 |
| P7_TC1-COD(2010)0183Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abiga | 147 |
| 2012/C 099E/34 | Tollimaksuvaba režiim teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad rahvusvahelisi vabanimetusi (INN) ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tollimaksuvaba režiim teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad Maailma Tervishoiuorganisatsiooni antud rahvusvahelisi vabanimetusi (INN), ja farmaatsialõpptoodete valmistamiseks kasutatavate kindlaksmääratud toodete suhtes ning millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (KOM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD)) | 147 |
| P7_TC1-COD(2010)0214Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa seoses tollimaksuvaba režiimi kehtestamisega teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad Maailma Tervishoiuorganisatsiooni antud rahvusvahelisi vabanimetusi (INN), ja farmaatsialõpptoodete valmistamiseks kasutatavate kindlaksmääratud toodete suhtes | 148 |
| 2012/C 099E/35 | EÜ ja Ukraina teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE)) | 148 |
| 2012/C 099E/36 | ELi ja Fääri saarte valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Fääri saarte osalemist liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis (2007–2013) võimaldava Euroopa Liidu ja Fääri saarte valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/37 | EÜ ja Jaapani teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE)) | 149 |
| 2012/C 099E/38 | EÜ ja Jordaania vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE)) | 150 |
| 2012/C 099E/39 | Kalandusalane partnerlusleping ELi ja Saalomoni Saarte vahel ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE)) | 151 |
| 2012/C 099E/40 | Ühine käibemaksusüsteem ja hariliku maksumäära miinimumtaseme järgimise kohustuse kestus *Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses hariliku maksumäära miinimumtaseme järgimise kohustuse kestusega (KOM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS)) | 152 |
| 2012/C 099E/41 | Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava (KOM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD)) | 154 |
| P7_TC1-COD(2009)0112Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava | 155 |
| I LISA | 162 |
| II LISA | 165 |
| III LISA | 166 |
| 2012/C 099E/42 | Läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava (KOM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD)) | 167 |
| P7_TC1-COD(2009)0057Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava | 168 |
| LISA | 175 |
| 2012/C 099E/43 | Valikulise püügi keeld ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangud Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 seoses valikulise püügi keeluga ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangutega Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis (KOM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2010)0175Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 seoses valikulise püügi keeluga ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangutega Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis | 177 |
| 2012/C 099E/44 | Võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamine vesiviljeluses ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (KOM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0153Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses | 178 |
| 2012/C 099E/45 | Konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antav riigiabi *Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antava riigiabi kohta (KOM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE)) | 178 |
| | Kolmapäev, 24. november 2010 |
| 2012/C 099E/46 | Paranduseelarve nr 8/2010 projekt, III jagu - Komisjon - Euroopa Liidu Solidaarsusfond: üleujutused Iirimaal - ESFi meetmete lõpuleviimine – 1. eesmärk (2000–2006)Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 8/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD)) | 185 |
| 2012/C 099E/47 | EÜ ja Moldova vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll ***P7_TA(2010)0428Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega sõlmitakse partnerlus- ja koostöölepingu (millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel) protokoll, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist raamlepingut Moldova Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta (10496/2010 – C7-0330/2010 – 2010/0102(NLE)) | 186 |
| 2012/C 099E/48 | Teave ravimite kohta (ravimeid käsitlevad ühenduse eeskirjad) ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega (KOM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta patsientidele ja üldsusele antava teabega (
  1
  ) | 188 |
| 2012/C 099E/49 | Teave ravimite kohta (ühenduse kord ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta) ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega (KOM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD)) | 203 |
| P7_TC1-COD(2008)0255Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega (
  1
  ) | 204 |
| 2012/C 099E/50 | Teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD)) | 207 |
| P7_TC1-COD(2008)0240Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuesti sõnastatud) | 208 |
| LISA | 209 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 23. november 2010

2012/C 099E/26

ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: Iirimaa - 2009. aasta novembri üleujutusedEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 26 (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

126

LISA

127

2012/C 099E/27

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Noord Brabant ja Zuid Holland osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/027 NL/Noord Brabant ja Zuid Holland osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

128

LISA

130

2012/C 099E/28

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Drenthe osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/030 NL/Drenthe osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

131

LISA

133

2012/C 099E/29

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Limburg osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/028 NL/Limburg osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

134

LISA

136

2012/C 099E/30

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Gelderland ja Overijssel osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/029 NL/Gelderland ja Overijssel osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

137

LISA

139

2012/C 099E/31

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Noord Holland ja Utrecht osa 18, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/026 NL/Noord Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

140

LISA

142

2012/C 099E/32

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Noord Holland ja Zuid Holland osa 58, MadalmaadEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/024 NL/Noord Holland ja Zuid Holland osa 58, Madalmaad) (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

143

LISA

145

2012/C 099E/33

Saksamaa alkoholimonopoli raames antav abi ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abiga (KOM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

146

P7_TC1-COD(2010)0183Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abiga

147

2012/C 099E/34

Tollimaksuvaba režiim teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad rahvusvahelisi vabanimetusi (INN) ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tollimaksuvaba režiim teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad Maailma Tervishoiuorganisatsiooni antud rahvusvahelisi vabanimetusi (INN), ja farmaatsialõpptoodete valmistamiseks kasutatavate kindlaksmääratud toodete suhtes ning millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (KOM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

147

P7_TC1-COD(2010)0214Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa seoses tollimaksuvaba režiimi kehtestamisega teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad Maailma Tervishoiuorganisatsiooni antud rahvusvahelisi vabanimetusi (INN), ja farmaatsialõpptoodete valmistamiseks kasutatavate kindlaksmääratud toodete suhtes

148

2012/C 099E/35

EÜ ja Ukraina teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

148

2012/C 099E/36

ELi ja Fääri saarte valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Fääri saarte osalemist liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis (2007–2013) võimaldava Euroopa Liidu ja Fääri saarte valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

149

2012/C 099E/37

EÜ ja Jaapani teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

149

2012/C 099E/38

EÜ ja Jordaania vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

150

2012/C 099E/39

Kalandusalane partnerlusleping ELi ja Saalomoni Saarte vahel ***Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

151

2012/C 099E/40

Ühine käibemaksusüsteem ja hariliku maksumäära miinimumtaseme järgimise kohustuse kestus *Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses hariliku maksumäära miinimumtaseme järgimise kohustuse kestusega (KOM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

152

2012/C 099E/41

Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava (KOM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

154

P7_TC1-COD(2009)0112Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava

155

I LISA

162

II LISA

165

III LISA

166

2012/C 099E/42

Läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava (KOM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

167

P7_TC1-COD(2009)0057Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava

168

LISA

175

2012/C 099E/43

Valikulise püügi keeld ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangud Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 seoses valikulise püügi keeluga ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangutega Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis (KOM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

176

P7_TC1-COD(2010)0175Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 seoses valikulise püügi keeluga ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangutega Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis

177

2012/C 099E/44

Võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamine vesiviljeluses ***IEuroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (KOM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0153Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses

178

2012/C 099E/45

Konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antav riigiabi *Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antava riigiabi kohta (KOM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

178

Kolmapäev, 24. november 2010

2012/C 099E/46

Paranduseelarve nr 8/2010 projekt, III jagu - Komisjon - Euroopa Liidu Solidaarsusfond: üleujutused Iirimaal - ESFi meetmete lõpuleviimine – 1. eesmärk (2000–2006)Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 8/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

185

2012/C 099E/47

EÜ ja Moldova vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll ***P7_TA(2010)0428Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega sõlmitakse partnerlus- ja koostöölepingu (millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel) protokoll, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist raamlepingut Moldova Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta (10496/2010 – C7-0330/2010 – 2010/0102(NLE))

186

2012/C 099E/48

Teave ravimite kohta (ravimeid käsitlevad ühenduse eeskirjad) ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega (KOM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta patsientidele ja üldsusele antava teabega (
  1
  )

1

188

2012/C 099E/49

Teave ravimite kohta (ühenduse kord ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta) ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega (KOM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

203

P7_TC1-COD(2008)0255Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega (
  1
  )

1

204

2012/C 099E/50

Teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

207

P7_TC1-COD(2008)0240Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuesti sõnastatud)

208

LISA

209

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2010–2011 ISTUNGJÄRK 23.–25. november 2010 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 34 E, 3.2.2011. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 23. november 2010

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/1

---

Teisipäev, 23. november 2010Euroopa Keskpanga 2009. aasta aruanne

P7_TA(2010)0418

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2009. aasta aruanne (2010/2078(INI))

2012/C 99 E/01

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2009. aasta aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2009. aasta aruannet;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 284; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 284;

| — | võttes arvesse asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja puudutava protokolli artiklit 15; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja puudutava protokolli artiklit 15;

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 1998. aasta resolutsiooni demokraatliku vastutuse kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 1998. aasta resolutsiooni demokraatliku vastutuse kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2009. aasta teatist „2009. aasta aruanne euroala kohta” (KOM(2009)0527) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti (SEK(2009)1313/2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2009. aasta teatist „2009. aasta aruanne euroala kohta” (KOM(2009)0527) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti (SEK(2009)1313/2);

| — | võttes arvesse Jacques de Larosière’i juhitava kõrgetasemelise rühma 25. veebruari 2009. aasta aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jacques de Larosière’i juhitava kõrgetasemelise rühma 25. veebruari 2009. aasta aruannet;

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta ühenduses ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (KOM(2009)0499); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta ühenduses ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (KOM(2009)0499);

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (KOM(2009)0500); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (KOM(2009)0500);

| — | võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga 2008. aasta aruande kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Keskpanga 2008. aasta aruande kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimesed kümme aastat ja tulevik (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni EMU@10 – majandus- ja rahaliidu esimesed kümme aastat ja tulevik (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0314/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0314/2010),

| A. | arvestades, et üldine reaalne SKP euroalas vähenes 2009. aastal 4,1 %, kui finantsiline ebastabiilsus Lehman Brothersi krahhi järel süvenes; arvestades, et see koondarv varjab euroala liikmesriikide vahelisi suuri erinevusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üldine reaalne SKP euroalas vähenes 2009. aastal 4,1 %, kui finantsiline ebastabiilsus Lehman Brothersi krahhi järel süvenes; arvestades, et see koondarv varjab euroala liikmesriikide vahelisi suuri erinevusi;

| B. | arvestades, et keskmine aastane inflatsioon oli 0,3 % ning keskmise ja pikema ajavahemiku ennustatav inflatsioon püsis kooskõlas EKP eesmärgiga hoida inflatsioonimäär 2 % lähedal, kuid sellest allpool; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et keskmine aastane inflatsioon oli 0,3 % ning keskmise ja pikema ajavahemiku ennustatav inflatsioon püsis kooskõlas EKP eesmärgiga hoida inflatsioonimäär 2 % lähedal, kuid sellest allpool;

| C. | arvestades, et keskmine valitsemissektori eelarve puudujääk euroalal kasvas umbes 6,3 %-ni ja riigivõla suhe SKPsse kerkis 69,4 %lt 2008. aastal 78,7 %ni 2009. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et keskmine valitsemissektori eelarve puudujääk euroalal kasvas umbes 6,3 %-ni ja riigivõla suhe SKPsse kerkis 69,4 %lt 2008. aastal 78,7 %ni 2009. aastal;

| D. | arvestades, et euro vahetuskurss USA dollari suhtes langes 1,39 USDlt 2009. aasta 2. jaanuaril 1,26 USDle 2009. aasta märtsi keskel, kerkis uuesti kuni 1,51 USDni 2009. aasta detsembri alguses ning on 2010. aastal väärtust kaotanud ning jõudis madalaima taseme 1,19 USDni 2010. aasta 2. juunil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et euro vahetuskurss USA dollari suhtes langes 1,39 USDlt 2009. aasta 2. jaanuaril 1,26 USDle 2009. aasta märtsi keskel, kerkis uuesti kuni 1,51 USDni 2009. aasta detsembri alguses ning on 2010. aastal väärtust kaotanud ning jõudis madalaima taseme 1,19 USDni 2010. aasta 2. juunil;

| E. | arvestades, et Hiina võimude poolt 2009. aastal määratud renminbi vahetuskurss euro suhtes ei olnud õige, mistõttu euro oli Hiina vääringu suhtes kunstlikult tugev; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Hiina võimude poolt 2009. aastal määratud renminbi vahetuskurss euro suhtes ei olnud õige, mistõttu euro oli Hiina vääringu suhtes kunstlikult tugev;

| F. | arvestades, et EKP langetas intressimäärad 1 %-ni ja jätkas oluliste ja pretsedenditute mittestandardsete krediiditoetuse meetmete rakendamist; arvestades, et EKP bilansimaht suurenes oluliselt kogu 2009. aasta jooksul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EKP langetas intressimäärad 1 %-ni ja jätkas oluliste ja pretsedenditute mittestandardsete krediiditoetuse meetmete rakendamist; arvestades, et EKP bilansimaht suurenes oluliselt kogu 2009. aasta jooksul;

| G. | arvestades, et 2009. aasta teisel poolel on täheldatud märke majanduse stabiliseerumisest euroalal ja majanduse kasvumäär kvartalite kaupa on muutunud positiivseks, ehkki ikka veel nõrgalt, kuid need koondarvud ei näita, et see suundumus ei esine mitte kõigis euroala liikmesriikides ja mõned neist viibivad veel ikka majandussurutises; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2009. aasta teisel poolel on täheldatud märke majanduse stabiliseerumisest euroalal ja majanduse kasvumäär kvartalite kaupa on muutunud positiivseks, ehkki ikka veel nõrgalt, kuid need koondarvud ei näita, et see suundumus ei esine mitte kõigis euroala liikmesriikides ja mõned neist viibivad veel ikka majandussurutises;

| H. | arvestades, et EKP ennustas euroalale 2010. aastaks 0,1 % ja 1,5 % vahelist kasvumäära, enne kui mitmeid euroala riike tabas riigivõla kriis, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EKP ennustas euroalale 2010. aastaks 0,1 % ja 1,5 % vahelist kasvumäära, enne kui mitmeid euroala riike tabas riigivõla kriis,

Sissejuhatus

| 1. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni leping jõustus 1. detsembril 2009 ning see annab EKPle ELi institutsiooni staatuse, mis suurendab parlamendi vastutust esmase institutsioonina, mille kaudu EKP on aruandekohustuslik Euroopa kodanike ees; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni leping jõustus 1. detsembril 2009 ning see annab EKPle ELi institutsiooni staatuse, mis suurendab parlamendi vastutust esmase institutsioonina, mille kaudu EKP on aruandekohustuslik Euroopa kodanike ees;

| 2. | tervitab rahandusteemalise dialoogi jätkumist Euroopa Parlamendi uue koosseisuga pärast 2009. aasta juunis toimunud valimisi; |
| --- | --- |

2.

tervitab rahandusteemalise dialoogi jätkumist Euroopa Parlamendi uue koosseisuga pärast 2009. aasta juunis toimunud valimisi;

| 3. | pooldab euro kasutuselevõttu Eestis 1. jaanuaril 2011. aastal; |
| --- | --- |

3.

pooldab euro kasutuselevõttu Eestis 1. jaanuaril 2011. aastal;

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et tegelike hinnasuundumuste puhul on rahapoliitika meetmed vaid üks tegur teiste hulgas ning et viimaste aastate spekulatiivsed tendentsid üksikutel turgudel ning loodusressursside süvenev ja ennustatav nappus on mänginud hinnatõusu põhjustamisel erilist osa; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et tegelike hinnasuundumuste puhul on rahapoliitika meetmed vaid üks tegur teiste hulgas ning et viimaste aastate spekulatiivsed tendentsid üksikutel turgudel ning loodusressursside süvenev ja ennustatav nappus on mänginud hinnatõusu põhjustamisel erilist osa;

| 5. | märgib, et see tasakaalustamatus muudab euroalale sobiva rahapoliitika väga keeruliseks; kutsub valitsusi seetõttu üles oma majanduspoliitikat kooskõlastama; |
| --- | --- |

5.

märgib, et see tasakaalustamatus muudab euroalale sobiva rahapoliitika väga keeruliseks; kutsub valitsusi seetõttu üles oma majanduspoliitikat kooskõlastama;

Majandus- ja finantsstabiilsus

| 6. | on sügavalt mures selle üle, et euroala riikide vahel on jätkuvalt olulisi makromajandusliku tasakaalu probleeme; |
| --- | --- |

6.

on sügavalt mures selle üle, et euroala riikide vahel on jätkuvalt olulisi makromajandusliku tasakaalu probleeme;

| 7. | on seisukohal, et mõne euroala riigi finantskriis on euroala jaoks tervikuna tõsine küsimus, mis näitab eurotsooni teatud puudujääke; see viitab reformide ja majanduspoliitika parema kooskõlastamise vajadusele euroalal; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et mõne euroala riigi finantskriis on euroala jaoks tervikuna tõsine küsimus, mis näitab eurotsooni teatud puudujääke; see viitab reformide ja majanduspoliitika parema kooskõlastamise vajadusele euroalal;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon ja keskpank koostaksid ettepanekud kooskõlas Baseli komitee ettepanekuga Basel III kohta, millega kehtestatakse siduvad eeskirjad tsüklilisuse tasandamiseks vajaliku puhvri kasutuselevõtmiseks; kutsub nõukogu, komisjoni ja keskpanka üles edendama ettepanekute järjepidevat ja kiiret rakendamist, kui Baseli komitee ettepanekud G20 tasemel ratifitseeritakse; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon ja keskpank koostaksid ettepanekud kooskõlas Baseli komitee ettepanekuga Basel III kohta, millega kehtestatakse siduvad eeskirjad tsüklilisuse tasandamiseks vajaliku puhvri kasutuselevõtmiseks; kutsub nõukogu, komisjoni ja keskpanka üles edendama ettepanekute järjepidevat ja kiiret rakendamist, kui Baseli komitee ettepanekud G20 tasemel ratifitseeritakse;

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et stabiilsuse ja kasvu pakti põhimõtteid ei ole alati täielikult järgitud; tuletab meelde, et kui riigi rahanduse tasakaalu taastamise ja võlakoormuse vähendamise eesmärk on vajalik ülemäärastes võlgades olevate riikide jaoks, ei lahenda see üksi euroala ja laiemalt ELi riikide vahelise majandusliku tasakaalustamatuse probleemi; nõuab seetõttu, et stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldataks piiranguteta ja sidusamalt; on seisukohal, et pakti tuleks võimalike vastuolude tuvastamiseks täiendada varase hoiatamise süsteemiga, näiteks nn Euroopa poolaasta kujul, et mitte ainult edendada järelevalvet ja tugevdada majanduspoliitika kooskõlastamist, vaid ka tegelda väljaspool eelarvet oleva makromajandusliku tasakaaluga ja tugevdada täitemenetlust; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu asjaolule, et stabiilsuse ja kasvu pakti põhimõtteid ei ole alati täielikult järgitud; tuletab meelde, et kui riigi rahanduse tasakaalu taastamise ja võlakoormuse vähendamise eesmärk on vajalik ülemäärastes võlgades olevate riikide jaoks, ei lahenda see üksi euroala ja laiemalt ELi riikide vahelise majandusliku tasakaalustamatuse probleemi; nõuab seetõttu, et stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldataks piiranguteta ja sidusamalt; on seisukohal, et pakti tuleks võimalike vastuolude tuvastamiseks täiendada varase hoiatamise süsteemiga, näiteks nn Euroopa poolaasta kujul, et mitte ainult edendada järelevalvet ja tugevdada majanduspoliitika kooskõlastamist, vaid ka tegelda väljaspool eelarvet oleva makromajandusliku tasakaaluga ja tugevdada täitemenetlust;

| 10. | on seisukohal, et meetmeid tuleb võtta nüüd, et alustada kohe eelarve puudujäägi järkjärgulist vähendamist ja taastada usaldus riigi rahanduse vastu Euroopas; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et meetmeid tuleb võtta nüüd, et alustada kohe eelarve puudujäägi järkjärgulist vähendamist ja taastada usaldus riigi rahanduse vastu Euroopas;

| 11. | märgib, et rahaliit vajab majanduspoliitika jõulist ja tihedamat koordineerimist, et olla tugev; väljendab kahetsust, et majandus- ja rahaliidus on rõhk olnud suuresti „raha poolel”; |
| --- | --- |

11.

märgib, et rahaliit vajab majanduspoliitika jõulist ja tihedamat koordineerimist, et olla tugev; väljendab kahetsust, et majandus- ja rahaliidus on rõhk olnud suuresti „raha poolel”;

| 12. | on seisukohal, et liikmesriikide suhtes, kes ei järgi euroala eeskirju riigi rahanduse ja usaldusväärsele statistikale juurdepääsu osas, tuleks kohaldada meetmeid, mille valik järjest laieneb ja mitmekesistub, et tagada parem eeskirjadest kinnipidamine; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et liikmesriikide suhtes, kes ei järgi euroala eeskirju riigi rahanduse ja usaldusväärsele statistikale juurdepääsu osas, tuleks kohaldada meetmeid, mille valik järjest laieneb ja mitmekesistub, et tagada parem eeskirjadest kinnipidamine;

| 13. | usub, et kokkulepitud kriisijuhtimismehhanismide puudumine ja teatud valitsuste käitumine on raskendanud kiire lahenduse leidmist teatavate euroala riikide võlakohustuskriisile ja nõrgestab ka tulevikus majandus- ja rahaliidu võimet niisugustele olukordadele kiiresti reageerida; nõuab seetõttu alalist kriisijuhtimisraamistikku; |
| --- | --- |

13.

usub, et kokkulepitud kriisijuhtimismehhanismide puudumine ja teatud valitsuste käitumine on raskendanud kiire lahenduse leidmist teatavate euroala riikide võlakohustuskriisile ja nõrgestab ka tulevikus majandus- ja rahaliidu võimet niisugustele olukordadele kiiresti reageerida; nõuab seetõttu alalist kriisijuhtimisraamistikku;

| 14. | nõuab, et rahaline toetus võlakriisis olevatele ELi riikidele tuleb kavandada selliselt, et sellega soodustatakse võlgade tagasimaksmist, eelarve tasakaalu ja majandusreformi, ning rõhutab ohtu, mis tuleneb laenude muutmisest osamaksudeks, kuna see soodustab laenuvõtmist ja võlgade tekkimist; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et rahaline toetus võlakriisis olevatele ELi riikidele tuleb kavandada selliselt, et sellega soodustatakse võlgade tagasimaksmist, eelarve tasakaalu ja majandusreformi, ning rõhutab ohtu, mis tuleneb laenude muutmisest osamaksudeks, kuna see soodustab laenuvõtmist ja võlgade tekkimist;

| 15. | nõuab seepärast, et komisjoni esitaks ettepanekuid stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamiseks ning lisaks sinna konkreetsed eesmärgid, mis käsitlevad konkurentsialase lõhe kaotamist Euroopa riikide vahel, et stimuleerida töökohti loovat majanduskasvu; |
| --- | --- |

15.

nõuab seepärast, et komisjoni esitaks ettepanekuid stabiilsuse ja kasvu pakti tugevdamiseks ning lisaks sinna konkreetsed eesmärgid, mis käsitlevad konkurentsialase lõhe kaotamist Euroopa riikide vahel, et stimuleerida töökohti loovat majanduskasvu;

| 16. | jagab muret võimalike eurovastaste spekulatsioonide pärast; |
| --- | --- |

16.

jagab muret võimalike eurovastaste spekulatsioonide pärast;

| 17. | on seisukohal, et laenukasvu ja varahindade areng ELis ning liikmesriikides on kõige olulisemad näitajad majandus- ja rahaliidu ning laiemalt ELi finantsstabiilsuse tulemuslikus järelevalves; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et laenukasvu ja varahindade areng ELis ning liikmesriikides on kõige olulisemad näitajad majandus- ja rahaliidu ning laiemalt ELi finantsstabiilsuse tulemuslikus järelevalves;

| 18. | on mures euroala riikide võlakirjade turgudel jätkuvalt valitseva pingelise olukorra pärast, mis kajastub suurenevates hinnavahedes; arvab, et praeguse finantskriisi ajal kogetud paanikalainetest tingitud pagemine turvalisusse on avaldanud väga suurt moonutavat mõju ja põhjustanud kulukat negatiivset välismõju; |
| --- | --- |

18.

on mures euroala riikide võlakirjade turgudel jätkuvalt valitseva pingelise olukorra pärast, mis kajastub suurenevates hinnavahedes; arvab, et praeguse finantskriisi ajal kogetud paanikalainetest tingitud pagemine turvalisusse on avaldanud väga suurt moonutavat mõju ja põhjustanud kulukat negatiivset välismõju;

| 19. | palub rakendada reitinguagentuuride määrust (EÜ) nr 1060/2009 õigeaegselt ja tunneb heameelt komisjoni 2. juuni 2010. aasta ettepaneku üle reitinguagentuuride määruse (EÜ) nr 1060/2009 muutmiseks, kuid kutsub samas komisjoni üles esitama edasisi ettepanekuid eesmärgiga teostada nende agentuuride tegevuse üle rangemat järelevalvet, parandada reitinguagentuuride vastutust ja hinnata võimalust luua Euroopa reitinguagentuur; rõhutab asjaolu, et euroala riikide võlakohustuste hindamine on osutunud kriisi ajal problemaatiliseks; |
| --- | --- |

19.

palub rakendada reitinguagentuuride määrust (EÜ) nr 1060/2009 õigeaegselt ja tunneb heameelt komisjoni 2. juuni 2010. aasta ettepaneku üle reitinguagentuuride määruse (EÜ) nr 1060/2009 muutmiseks, kuid kutsub samas komisjoni üles esitama edasisi ettepanekuid eesmärgiga teostada nende agentuuride tegevuse üle rangemat järelevalvet, parandada reitinguagentuuride vastutust ja hinnata võimalust luua Euroopa reitinguagentuur; rõhutab asjaolu, et euroala riikide võlakohustuste hindamine on osutunud kriisi ajal problemaatiliseks;

Juhtimine ja otsuste tegemine

| 20. | juhib tähelepanu EKP sõltumatusele; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu EKP sõltumatusele;

| 21. | soovitab EKP-l muuta oma töö läbipaistvamaks, et suurendada selle legitiimsust ja prognoositavust. Läbipaistvust on vaja ka seoses sisemiste mudelitega, mida kasutatakse mittelikviidsete tagatiste hindamiseks, ja seoses tagatiseks pakutud teatavate väärtpaberite hindamisega; |
| --- | --- |

21.

soovitab EKP-l muuta oma töö läbipaistvamaks, et suurendada selle legitiimsust ja prognoositavust. Läbipaistvust on vaja ka seoses sisemiste mudelitega, mida kasutatakse mittelikviidsete tagatiste hindamiseks, ja seoses tagatiseks pakutud teatavate väärtpaberite hindamisega;

| 22. | on seisukohal, et arvestades EKP uut staatust Lissaboni lepingu jõustumise tõttu, peaksid nõukogu esitatud EKP juhatuse liikmekandidaadid läbima erikuulamise asjaomases parlamendikomisjonis ja seejärel hääletuse Euroopa Parlamendis; märgib ka, et kriisist alates on EKP roll olnud väga oluline, ja leiab seetõttu, et sellise rolliga peaksid kaasnema suurem läbipaistvus ja vastutus; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et arvestades EKP uut staatust Lissaboni lepingu jõustumise tõttu, peaksid nõukogu esitatud EKP juhatuse liikmekandidaadid läbima erikuulamise asjaomases parlamendikomisjonis ja seejärel hääletuse Euroopa Parlamendis; märgib ka, et kriisist alates on EKP roll olnud väga oluline, ja leiab seetõttu, et sellise rolliga peaksid kaasnema suurem läbipaistvus ja vastutus;

| 23. | tunneb heameelt, et eurorühm sai Lissaboni lepinguga juriidiliseks isikuks ja et EKP osaleb rühma koosolekutel; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt, et eurorühm sai Lissaboni lepinguga juriidiliseks isikuks ja et EKP osaleb rühma koosolekutel;

| 24. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et Euroopa Parlamendi kindel kavatsus jätkata rahandusteemalist dialoogi on oluline element demokraatliku kontrolli teostamisel EKP üle; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu tõsiasjale, et Euroopa Parlamendi kindel kavatsus jätkata rahandusteemalist dialoogi on oluline element demokraatliku kontrolli teostamisel EKP üle;

| 25. | tervitab ettepanekut luua Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, mis aitab vähendada puudujääke makrotasandi usaldatavusjärelevalves; kutsub EKPd üles kehtestama selged mudelid ja määratlused, et tagada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tõhus tegevus ja vastutus; lisab, et EKP-le antavad uued ülesanded, mis on seotud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, ei kahjusta mingil viisil EKP sõltumatust; |
| --- | --- |

25.

tervitab ettepanekut luua Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, mis aitab vähendada puudujääke makrotasandi usaldatavusjärelevalves; kutsub EKPd üles kehtestama selged mudelid ja määratlused, et tagada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tõhus tegevus ja vastutus; lisab, et EKP-le antavad uued ülesanded, mis on seotud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, ei kahjusta mingil viisil EKP sõltumatust;

| 26. | märgib, et kontseptsioon, mille kohaselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu annaks ainult hoiatusi ja soovitusi ilma tegeliku jõustamiseta, ei ole tõhusa rakendamise ja vastutuse osas rahuldav; avaldab kahetsust, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ei saa ise erakorralist olukorda välja kuulutada; |
| --- | --- |

26.

märgib, et kontseptsioon, mille kohaselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu annaks ainult hoiatusi ja soovitusi ilma tegeliku jõustamiseta, ei ole tõhusa rakendamise ja vastutuse osas rahuldav; avaldab kahetsust, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ei saa ise erakorralist olukorda välja kuulutada;

| 27. | avaldab heameelt ettepaneku üle korraldada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esimehele kuulamised Euroopa Parlamendis muus raamistikus kui rahapoliitiline dialoog; |
| --- | --- |

27.

avaldab heameelt ettepaneku üle korraldada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esimehele kuulamised Euroopa Parlamendis muus raamistikus kui rahapoliitiline dialoog;

Kriisist väljumine

| 28. | usub, et majandustegevuse taaselavnemine 2009. aasta teisel poolel tulenes sellest, et alates 2008. aasta lõpust võtsid valitsused ja keskpangad kogu maailmas selliseid erakorralisi meetmeid nagu pankade kohustuste tagatised, kapitalisüstid ja varade toetusskeemid; |
| --- | --- |

28.

usub, et majandustegevuse taaselavnemine 2009. aasta teisel poolel tulenes sellest, et alates 2008. aasta lõpust võtsid valitsused ja keskpangad kogu maailmas selliseid erakorralisi meetmeid nagu pankade kohustuste tagatised, kapitalisüstid ja varade toetusskeemid;

| 29. | märgib, et euroala finantskriis on maksevõimekriis, mis algselt väljendus likviidsuskriisina; arvab, et olukorda ei saa pikas perspektiivis lahendada lihtsalt uute laenude ja likviidsuse andmisega suure võlakoormusega riikidele, millega kaasnevad kiirendatud kavad eelarve konsolideerimiseks; |
| --- | --- |

29.

märgib, et euroala finantskriis on maksevõimekriis, mis algselt väljendus likviidsuskriisina; arvab, et olukorda ei saa pikas perspektiivis lahendada lihtsalt uute laenude ja likviidsuse andmisega suure võlakoormusega riikidele, millega kaasnevad kiirendatud kavad eelarve konsolideerimiseks;

| 30. | usub ka, et kriis on toonud ilmsiks viimaste aastate majanduspoliitika suundumuse, mille kohaselt on nii euroalal kui ka väljaspool seda suur valitsemis- ja erasektori võlg, mille vähendamiseks kulub aastaid; on arvamusel, et mõnel Euroopa osal on raskem kui teistel tulla toime kriisi tagajärgedega ja sellest tingitud muudatustega ning saavutada jätkusuutlik majanduskasv, teha uuendusi ja luua uusi töökohti; rõhutab, et kogu Euroopas on vaja reforme; |
| --- | --- |

30.

usub ka, et kriis on toonud ilmsiks viimaste aastate majanduspoliitika suundumuse, mille kohaselt on nii euroalal kui ka väljaspool seda suur valitsemis- ja erasektori võlg, mille vähendamiseks kulub aastaid; on arvamusel, et mõnel Euroopa osal on raskem kui teistel tulla toime kriisi tagajärgedega ja sellest tingitud muudatustega ning saavutada jätkusuutlik majanduskasv, teha uuendusi ja luua uusi töökohti; rõhutab, et kogu Euroopas on vaja reforme;

| 31. | tuletab meelde, et enne finantskriisi puhkemist vähenes aastatel 1999–2007 euroala ja ELi kui terviku, samuti enamuse liikmesriikide valitsemissektori võla suhe SKPsse, otse vastupidiselt suurenes samal ajal väga suures mahus majapidamiste ja äriühingute võlakoormus ning finantssektori finantsvõimendus; |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et enne finantskriisi puhkemist vähenes aastatel 1999–2007 euroala ja ELi kui terviku, samuti enamuse liikmesriikide valitsemissektori võla suhe SKPsse, otse vastupidiselt suurenes samal ajal väga suures mahus majapidamiste ja äriühingute võlakoormus ning finantssektori finantsvõimendus;

| 32. | tuletab meelde, et valitsemissektori võlakoormuse tohutu suurenemine mitmes liikmesriigis alates 2008. aastast oli tingitud asjaolust, et nendel riikidel tuli tegelda liialdustega, mille eelnevalt olid põhjustanud erasektori võlakoormuse jätkusuutmatu kasv ja hiiglaslikud finantsmullid; usub seetõttu, et praegune kriis näitas selgelt, et eelarveseisund on jätkusuutmatu, kui erasektori rahastamine on jätkusuutmatu; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et valitsemissektori võlakoormuse tohutu suurenemine mitmes liikmesriigis alates 2008. aastast oli tingitud asjaolust, et nendel riikidel tuli tegelda liialdustega, mille eelnevalt olid põhjustanud erasektori võlakoormuse jätkusuutmatu kasv ja hiiglaslikud finantsmullid; usub seetõttu, et praegune kriis näitas selgelt, et eelarveseisund on jätkusuutmatu, kui erasektori rahastamine on jätkusuutmatu;

| 33. | märgib, et kriis koos järgnenud päästeoperatsioonide ja majandusstiimulite pakettidega on toonud mõnes liikmesriigis kaasa karmid kokkuhoiumeetmed, mis olid paljudel juhtudel juba ammu vajalikud, kuid mis samal ajal piiravad tugevalt valitsuste tegutsemisvõimet; |
| --- | --- |

33.

märgib, et kriis koos järgnenud päästeoperatsioonide ja majandusstiimulite pakettidega on toonud mõnes liikmesriigis kaasa karmid kokkuhoiumeetmed, mis olid paljudel juhtudel juba ammu vajalikud, kuid mis samal ajal piiravad tugevalt valitsuste tegutsemisvõimet;

| 34. | hoiatab, et kokkuhoiupaketid ei tohiks viia meetmeteni, mis võivad tõsiselt pidurdada majanduse elavdamist, mis eeldab uut majanduse juhtimist selliste vahendite ja ajakavaga, mis tagavad tasakaalu eelarve konsolideerimise ja töökohtadesse investeerimise ning jätkusuutliku arenguga seotud vajaduste kaitsmise vahel; |
| --- | --- |

34.

hoiatab, et kokkuhoiupaketid ei tohiks viia meetmeteni, mis võivad tõsiselt pidurdada majanduse elavdamist, mis eeldab uut majanduse juhtimist selliste vahendite ja ajakavaga, mis tagavad tasakaalu eelarve konsolideerimise ja töökohtadesse investeerimise ning jätkusuutliku arenguga seotud vajaduste kaitsmise vahel;

| 35. | rõhutab, et reaalmajanduseni, eelkõige VKEdeni jõudnud krediidi vähesus tulenes väiksemast nõudlusest majandustegevuse pidurdumise tõttu, samuti pankade soovimatusest krediiti anda; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et reaalmajanduseni, eelkõige VKEdeni jõudnud krediidi vähesus tulenes väiksemast nõudlusest majandustegevuse pidurdumise tõttu, samuti pankade soovimatusest krediiti anda;

| 36. | rõhutab, et mitme liikmesriigi pangad on liigselt sõltunud EKP võimaldatud likviidsusest; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et mitme liikmesriigi pangad on liigselt sõltunud EKP võimaldatud likviidsusest;

| 37. | märgib, et EKP poolt alates 2008. aasta oktoobrist võetud mittestandardsed meetmed krediidi toetamiseks on osutunud edukaks ning aidanud vältida suuremat majanduslangust ja finantsturgude ebastabiilsuse süvenemist; kordab, et nendest meetmetest loobumine peab olema hoolikalt ajastatud ja põhjalikult kooskõlastatud liikmesriikide valitsuste ja nende tegevusega, eriti arvestades paljude liikmesriikide kollektiivset ja üheaegset kokkuhoiumeetmete kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

37.

märgib, et EKP poolt alates 2008. aasta oktoobrist võetud mittestandardsed meetmed krediidi toetamiseks on osutunud edukaks ning aidanud vältida suuremat majanduslangust ja finantsturgude ebastabiilsuse süvenemist; kordab, et nendest meetmetest loobumine peab olema hoolikalt ajastatud ja põhjalikult kooskõlastatud liikmesriikide valitsuste ja nende tegevusega, eriti arvestades paljude liikmesriikide kollektiivset ja üheaegset kokkuhoiumeetmete kasutuselevõttu;

| 38. | on samas mures EKP väljumisstrateegia võimaliku asümmeetrilise mõju pärast, arvestades euroala liikmesriikide majandustsükli olulisi erinevusi; |
| --- | --- |

38.

on samas mures EKP väljumisstrateegia võimaliku asümmeetrilise mõju pärast, arvestades euroala liikmesriikide majandustsükli olulisi erinevusi;

| 39. | tunneks heameelt, kui Euroopa Keskpank tunnistaks tagasiostulepingutega seoses tagatisena euroala riikide valitsuse võlakirju, järgides seega Inglise Panga ja USA Föderaalreservi järeleproovitud tava; |
| --- | --- |

39.

tunneks heameelt, kui Euroopa Keskpank tunnistaks tagasiostulepingutega seoses tagatisena euroala riikide valitsuse võlakirju, järgides seega Inglise Panga ja USA Föderaalreservi järeleproovitud tava;

| 40. | rõhutab, et järkjärguline eelarvepuudujäägi vähendamine ja riikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on ülioluline kogu euroala jaoks; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et järkjärguline eelarvepuudujäägi vähendamine ja riikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus on ülioluline kogu euroala jaoks;

| 41. | märgib ära ELi mitmed ettepanekud ettevaatusabinõude täiendamiseks, kriisi juhtimiseks ja varipangandussektori reguleerimiseks; |
| --- | --- |

41.

märgib ära ELi mitmed ettepanekud ettevaatusabinõude täiendamiseks, kriisi juhtimiseks ja varipangandussektori reguleerimiseks;

| 42. | jagab muret usaldatavusnormatiivide, praeguste regulatiivsete, raamatupidamis- ja maksueeskirjade protsükliliste aspektide pärast, mis tugevdavad turumajanduse toimimisele omast kõikumist veelgi; |
| --- | --- |

42.

jagab muret usaldatavusnormatiivide, praeguste regulatiivsete, raamatupidamis- ja maksueeskirjade protsükliliste aspektide pärast, mis tugevdavad turumajanduse toimimisele omast kõikumist veelgi;

| 43. | rõhutab, et pankade kapitalipuhvreid on vaja otsustavalt suurendada ja parandada kapitali kvaliteeti ning avaldab heameelt Baseli komitee ettepaneku üle esimese taseme omavahendid kitsamalt määratleda ning kehtestada kõrgemad kapitalimäärad; juhib ka tähelepanu finantsmajanduse seotusele reaalmajandusega ja mõjudele, mida ühe reguleerimine võib teisele avaldada; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et pankade kapitalipuhvreid on vaja otsustavalt suurendada ja parandada kapitali kvaliteeti ning avaldab heameelt Baseli komitee ettepaneku üle esimese taseme omavahendid kitsamalt määratleda ning kehtestada kõrgemad kapitalimäärad; juhib ka tähelepanu finantsmajanduse seotusele reaalmajandusega ja mõjudele, mida ühe reguleerimine võib teisele avaldada;

| 44. | on seisukohal, et ülemaailmne finantssüsteem tuleb muuta vähem haavatavaks ja et käesolevast kriisist tuleb õppida ülemaailmsel tasandil, et vähendada süsteemset riski, tegelda finantsmullidega ja parandada riskijuhtimise kvaliteeti ja finantsturgude läbipaistvust, kinnitades taas, et peamine ülesanne on reaalmajanduse rahastamine; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et ülemaailmne finantssüsteem tuleb muuta vähem haavatavaks ja et käesolevast kriisist tuleb õppida ülemaailmsel tasandil, et vähendada süsteemset riski, tegelda finantsmullidega ja parandada riskijuhtimise kvaliteeti ja finantsturgude läbipaistvust, kinnitades taas, et peamine ülesanne on reaalmajanduse rahastamine;

Välismõõde

| 45. | märgib, et euro saavutas 2009. aastal rahvusvahelise valuutana kõrge staatuse, kuid langes 2010. aastal tugeva surve alla; |
| --- | --- |

45.

märgib, et euro saavutas 2009. aastal rahvusvahelise valuutana kõrge staatuse, kuid langes 2010. aastal tugeva surve alla;

| 46. | juhib tähelepanu asjaolule, et vahetuskursside suure volatiilsuse ajal on euro tugevnenud, eriti USA dollari ja renminbi suhtes, ning tunneb muret selle pärast, et see võib kahjustada euroala konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

46.

juhib tähelepanu asjaolule, et vahetuskursside suure volatiilsuse ajal on euro tugevnenud, eriti USA dollari ja renminbi suhtes, ning tunneb muret selle pärast, et see võib kahjustada euroala konkurentsivõimet;

| 47. | tunnistab, et euro tugevus tulenes osaliselt majandustegevuse nõrkusest USAs, kus jooksevkonto puudujääk kahanes 2009. aastal teravalt allapoole 3 % SKPst ja föderaaleelarve puudujääk kasvas eelarveaastal 2009 umbes 10 %ni SKPst, kusjuures euro kursi langus oli muu hulgas seotud ka maailmaturgude usalduse puudumisega mõne väga suure võlakoormusega ELi liikmesriigi suhtes; jagab muret raha hulga suurenemise pärast USAs ja vähemal määral ELis; |
| --- | --- |

47.

tunnistab, et euro tugevus tulenes osaliselt majandustegevuse nõrkusest USAs, kus jooksevkonto puudujääk kahanes 2009. aastal teravalt allapoole 3 % SKPst ja föderaaleelarve puudujääk kasvas eelarveaastal 2009 umbes 10 %ni SKPst, kusjuures euro kursi langus oli muu hulgas seotud ka maailmaturgude usalduse puudumisega mõne väga suure võlakoormusega ELi liikmesriigi suhtes; jagab muret raha hulga suurenemise pärast USAs ja vähemal määral ELis;

| 48. | on mures vahetuskursside volatiilsuse ja carry trade tehingute mõju pärast nii ülemaailmsele finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele; |
| --- | --- |

48.

on mures vahetuskursside volatiilsuse ja carry trade tehingute mõju pärast nii ülemaailmsele finantsstabiilsusele kui ka reaalmajandusele;

| 49. | rõhutab, et vaatamata praegusele ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile peab euroala edasi laienema, kuid märgib, et euroalaga liitumise eeltingimusena on vaja täita Maastrichti kriteeriumid; tervitab euro kiiret kasutuselevõttu kõigis neid kriteeriumeid täitvates riikides; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et vaatamata praegusele ülemaailmsele finants- ja majanduskriisile peab euroala edasi laienema, kuid märgib, et euroalaga liitumise eeltingimusena on vaja täita Maastrichti kriteeriumid; tervitab euro kiiret kasutuselevõttu kõigis neid kriteeriumeid täitvates riikides;

| 50. | usub, et Eesti üleminek eurole näitab, et euro staatus on vaatamata valitsemissektori võlakriisile siiski kõrge; usub, et see staatus julgustab liikmesriike pürgima euroala liikmeks; |
| --- | --- |

50.

usub, et Eesti üleminek eurole näitab, et euro staatus on vaatamata valitsemissektori võlakriisile siiski kõrge; usub, et see staatus julgustab liikmesriike pürgima euroala liikmeks;

*

* *

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning eurorühmale ja Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

51.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning eurorühmale ja Euroopa Keskpangale.

---

(1)  EÜT C 138, 4.5.1998, lk 177.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0090.

(3)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 8.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/7

---

Teisipäev, 23. november 2010Tsiviil-sõjaline koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamine

P7_TA(2010)0419

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon tsiviil-sõjalise koostöö ja tsiviil-sõjaliste võimete arendamise kohta (2010/2071(INI))

2012/C 99 E/02

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu V jaotist;

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Paremas maailmas eksisteeriv turvaline Euroopa” ning selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 11.–12. detsembril 2008; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Paremas maailmas eksisteeriv turvaline Euroopa” ning selle rakendamise aruannet „Julgeoleku tagamine muutuvas maailmas”, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 11.–12. detsembril 2008;

| — | võttes arvesse 25.–26. märtsil 2010. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25.–26. märtsil 2010. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud Euroopa Liidu sisejulgeoleku strateegiat;

| — | võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2010. aasta järeldusi ühise julgeoleku-. ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. aprilli 2010. aasta järeldusi ühise julgeoleku-. ja kaitsepoliitika (ÜJKP) kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevaid järeldusi ning nõukogu poolt 17. novembril 2009. aastal vastu võetud avaldust „EJKP kümme aastat – probleemid ja võimalused”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikat käsitlevaid järeldusi ning nõukogu poolt 17. novembril 2009. aastal vastu võetud avaldust „EJKP kümme aastat – probleemid ja võimalused”;

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2008. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud avaldust Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamise kohta ning nõukogu poolt 11. detsembril 2008. aastal vastu võetud avaldust võimete tugevdamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2008. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud avaldust Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika tugevdamise kohta ning nõukogu poolt 11. detsembril 2008. aastal vastu võetud avaldust võimete tugevdamise kohta;

| — | võttes arvesse 20. juunil 2000. aastal Santa Maria de Feiras ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi, samuti 16. juunil 2001. aastal Göteborgis vastu võetud ELi vägivaldsete konfliktide ennetamise programmi, 17. detsembril 2004. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud tsiviilvaldkonna peaeesmärki 2008 ning 19. novembril 2007. aastal nõukogu poolt heaks kiidetud tsiviilvaldkonna peaeesmärki 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juunil 2000. aastal Santa Maria de Feiras ja 16. juunil 2001. aastal Göteborgis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi, samuti 16. juunil 2001. aastal Göteborgis vastu võetud ELi vägivaldsete konfliktide ennetamise programmi, 17. detsembril 2004. aastal Euroopa Ülemkogu kohtumisel heaks kiidetud tsiviilvaldkonna peaeesmärki 2008 ning 19. novembril 2007. aastal nõukogu poolt heaks kiidetud tsiviilvaldkonna peaeesmärki 2010;

| — | võttes arvesse 11. detsembril 1999. aastal Helsingis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi (peaeesmärk 2003) ja 17. mail 2004. aastal nõukogu poolt heaks kiidetud peaeesmärki 2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembril 1999. aastal Helsingis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu võetud eesistujariigi järeldusi (peaeesmärk 2003) ja 17. mail 2004. aastal nõukogu poolt heaks kiidetud peaeesmärki 2010;

| — | võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta järeldusi Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise kohta ning ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava heakskiitmise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta järeldusi Euroopa Liidu keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumajulgeoleku suurendamise kohta ning ELi KBRT-julgeoleku tegevuskava heakskiitmise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2008. aasta dokumenti „ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325, mida on tugevdatud resolutsiooniga 1820, rakendamine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames” ning nõukogu 14. septembri 2006. aasta dokumenti „Inimõiguste süvalaiendamine EJKPsse”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2008. aasta dokumenti „ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325, mida on tugevdatud resolutsiooniga 1820, rakendamine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames” ning nõukogu 14. septembri 2006. aasta dokumenti „Inimõiguste süvalaiendamine EJKPsse”;

| — | võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitil (1), milles nõutakse ELi kodanikukaitsejõu loomist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni hiljutise maavärina kohta Haitil (1), milles nõutakse ELi kodanikukaitsejõu loomist;

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0308/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A7-0308/2010),

Üldised tähelepanekud

| 1. | tuletab meelde, et EL on võtnud endale kohustuse välja töötada ja järgida ühtset poliitikat ning rakendada ühismeetmeid, et säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut kooskõlas ÜRO põhikirja põhimõtetega, ning tugevdada ja toetada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid ning abistada rahvaid, keda tabavad loodusõnnetused või inimtegevusest tingitud õnnetused; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et EL on võtnud endale kohustuse välja töötada ja järgida ühtset poliitikat ning rakendada ühismeetmeid, et säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut kooskõlas ÜRO põhikirja põhimõtetega, ning tugevdada ja toetada demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ja rahvusvahelise õiguse põhimõtteid ning abistada rahvaid, keda tabavad loodusõnnetused või inimtegevusest tingitud õnnetused;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et sise- ja välisjulgeolek on üha tihedamalt seotud ning töötades välja oma kriisiohjamis-, konfliktide ennetamise ja rahutagamispoliitika ja -võimed kooskõlas eeltoodud eesmärkidega, aitab EL kaitsta ka oma kodanike julgeolekut; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et sise- ja välisjulgeolek on üha tihedamalt seotud ning töötades välja oma kriisiohjamis-, konfliktide ennetamise ja rahutagamispoliitika ja -võimed kooskõlas eeltoodud eesmärkidega, aitab EL kaitsta ka oma kodanike julgeolekut;

| 3. | rõhutab, et EL aitab – eelkõige kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide kaudu – oluliselt kaasa ülemaailmse julgeoleku saavutamisele, mis peegeldab tema põhiväärtusi ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et EL aitab – eelkõige kriisiohjamise tsiviiloperatsioonide kaudu – oluliselt kaasa ülemaailmse julgeoleku saavutamisele, mis peegeldab tema põhiväärtusi ja põhimõtteid;

| 4. | rõhutab, et tõhus reageerimine tänapäeva kriisidele ja julgeolekuohtudele, sealhulgas loodusõnnetustele, peab sageli saama tugineda nii tsiviil- kui ka sõjalistele võimetele ning nõuab nende vahel tihedamat koostööd; tuletab meelde, et ELi tervikliku lähenemisviisi väljatöötamine ning kombineeritud tsiviil- ja sõjaliste kriisiohjamise võimete arendamine on olnud ÜJKP iseloomulikud jooned ning on selle põhiline lisandväärtus; tuletab samas meelde, et ÜJKP ei ole ainus võimalik vahend ning ÜJKP missioone tuleks kasutada osana laiemast ELi strateegiast; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et tõhus reageerimine tänapäeva kriisidele ja julgeolekuohtudele, sealhulgas loodusõnnetustele, peab sageli saama tugineda nii tsiviil- kui ka sõjalistele võimetele ning nõuab nende vahel tihedamat koostööd; tuletab meelde, et ELi tervikliku lähenemisviisi väljatöötamine ning kombineeritud tsiviil- ja sõjaliste kriisiohjamise võimete arendamine on olnud ÜJKP iseloomulikud jooned ning on selle põhiline lisandväärtus; tuletab samas meelde, et ÜJKP ei ole ainus võimalik vahend ning ÜJKP missioone tuleks kasutada osana laiemast ELi strateegiast;

| 5. | tuletab meelde vajadust koostada julgeolekut ja kaitset käsitlev ELi valge raamat, mis põhineks liikmesriikide poolt ühiste kriteeriumide ja ühise ajakava alusel korraldatavatel süstemaatilistel ja rangetel julgeoleku- ja kaitseülevaadetel, ning milles määratletaks selgemini liidu julgeoleku- ja kaitsealased eesmärgid, huvid ja vajadused vastavalt olemasolevatele vahenditele ja ressurssidele; rõhutab, et valges raamatus tuleks määratleda ka valdkonnad ja tingimused, mille puhul on nende eesmärkide saavutamiseks soovitav tihedam tsiviil-sõjaline koostöö; on seisukohal, et ELi valges raamatus tuleks täpselt välja tuua võimalused ressursside ühiseks kasutamiseks ELi tasandil, liikmesriikide spetsialiseerumiseks ja võimete ühtlustamiseks, mis võimaldaks saavutada suurt mastaabisäästu; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde vajadust koostada julgeolekut ja kaitset käsitlev ELi valge raamat, mis põhineks liikmesriikide poolt ühiste kriteeriumide ja ühise ajakava alusel korraldatavatel süstemaatilistel ja rangetel julgeoleku- ja kaitseülevaadetel, ning milles määratletaks selgemini liidu julgeoleku- ja kaitsealased eesmärgid, huvid ja vajadused vastavalt olemasolevatele vahenditele ja ressurssidele; rõhutab, et valges raamatus tuleks määratleda ka valdkonnad ja tingimused, mille puhul on nende eesmärkide saavutamiseks soovitav tihedam tsiviil-sõjaline koostöö; on seisukohal, et ELi valges raamatus tuleks täpselt välja tuua võimalused ressursside ühiseks kasutamiseks ELi tasandil, liikmesriikide spetsialiseerumiseks ja võimete ühtlustamiseks, mis võimaldaks saavutada suurt mastaabisäästu;

Tsiviil-sõjalise kooskõlastamise tugevdamine

| 6. | rõhutab, et Euroopa välisteenistuse loomine peaks aitama veelgi edendada tõeliselt terviklikku Euroopa lähenemisviisi tsiviil- ja sõjalise iseloomuga kriiside ohjamisele, konfliktide ennetamisele ja rahu tagamisele ning andma ELile piisavad struktuurid ja rahalised vahendid ning piisavalt töötajaid üleilmsete kohustuste täitmiseks kooskõlas ÜRO põhikirjaga; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et Euroopa välisteenistuse loomine peaks aitama veelgi edendada tõeliselt terviklikku Euroopa lähenemisviisi tsiviil- ja sõjalise iseloomuga kriiside ohjamisele, konfliktide ennetamisele ja rahu tagamisele ning andma ELile piisavad struktuurid ja rahalised vahendid ning piisavalt töötajaid üleilmsete kohustuste täitmiseks kooskõlas ÜRO põhikirjaga;

| 7. | toetab täielikult ÜJKP struktuuride, sealhulgas kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadi, tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse, Euroopa Liidu sõjalise staabi ja vaatluskeskuse viimist Euroopa välisteenistuse koosseisu, komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsesesse alluvusse ja vastutusalasse; tuletab meelde asepresidendi ja kõrge esindaja lubadust tagada tihe koostöö ja sünergia välisteenistuse koosseisu viidud asjaomaste komisjoni üksustega, mis tegelevad planeerimise ja programmitööga seoses kriisidele reageerimise, konfliktide ennetamise ja rahu tagamisega; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja tagaks, et need üksused töötavad ÜJKP struktuuridega võrdsetel alustel; rõhutab, et ÜJKP struktuuride poolne ametlik või mitteametlik kontroll stabiliseerimisvahendi kaudu rahastatavate meetmete planeerimise ja programmitöö üle ei ole mingil juhul vastuvõetav ning nõuab kindlalt, et üleviidavaid komisjoni üksusi ei tohi eraldada; |
| --- | --- |

7.

toetab täielikult ÜJKP struktuuride, sealhulgas kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadi, tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse, Euroopa Liidu sõjalise staabi ja vaatluskeskuse viimist Euroopa välisteenistuse koosseisu, komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja otsesesse alluvusse ja vastutusalasse; tuletab meelde asepresidendi ja kõrge esindaja lubadust tagada tihe koostöö ja sünergia välisteenistuse koosseisu viidud asjaomaste komisjoni üksustega, mis tegelevad planeerimise ja programmitööga seoses kriisidele reageerimise, konfliktide ennetamise ja rahu tagamisega; nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja tagaks, et need üksused töötavad ÜJKP struktuuridega võrdsetel alustel; rõhutab, et ÜJKP struktuuride poolne ametlik või mitteametlik kontroll stabiliseerimisvahendi kaudu rahastatavate meetmete planeerimise ja programmitöö üle ei ole mingil juhul vastuvõetav ning nõuab kindlalt, et üleviidavaid komisjoni üksusi ei tohi eraldada;

| 8. | julgustab ELi tervikliku lähenemisviisi väljatöötamiseks samuti tihedat kooskõlastamist Euroopa välisteenistuse ning komisjoni alluvusse jäävate asjaomaste, eelkõige arengu, humanitaarabi, kodanikukaitse ja rahvatervise küsimustega tegelevate üksuste vahel; rõhutab vajadust luua otsesidemed Euroopa välisteenistuse ja ÜJKP asutuste, nimelt Euroopa Kaitseagentuuri, Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi, Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži ning Euroopa Liidu Satelliidikeskuse vahel; |
| --- | --- |

8.

julgustab ELi tervikliku lähenemisviisi väljatöötamiseks samuti tihedat kooskõlastamist Euroopa välisteenistuse ning komisjoni alluvusse jäävate asjaomaste, eelkõige arengu, humanitaarabi, kodanikukaitse ja rahvatervise küsimustega tegelevate üksuste vahel; rõhutab vajadust luua otsesidemed Euroopa välisteenistuse ja ÜJKP asutuste, nimelt Euroopa Kaitseagentuuri, Euroopa Liidu Julgeoleku-uuringute Instituudi, Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži ning Euroopa Liidu Satelliidikeskuse vahel;

| 9. | juhib tähelepanu komisjoni seire- ja teabekeskuse rollile katastroofiabi kooskõlastamise hõlbustamisel kodanikukaitse mehhanismi raames ning rõhutab, et asepresident ja kõrge esindaja peab komisjoni asepresidendi volituste raames tagama tiheda koostöö keskuse ja Euroopa välisteenistuse vahel; nõuab Haiti kogemuste põhjal sõjalise toetuse, eriti õhutranspordivõimete paremat kooskõlastamist ja kiiremat kasutuselevõtmist katastroofiabi korral, samas unustamata, et katastroofiabi operatsioonidel on eelkõige tsiviiliseloom; kordab oma üleskutset täiendada kodanikukaitse mehhanismi veelgi, et moodustada liikmesriikide vahenditest vabatahtlik reserv, mis on valmis koheseks kasutuselevõtmiseks katastroofiabi operatsioonidel; soovitab, et neid vahendeid kooskõlastataks ja kasutataks ELi kodanikukaitseüksuse raames, et suurendada ELi tegevuse nähtavust; tuletab samas meelde liikmesriikide individuaalset vastutust kodanikukaitse- ja katastroofiohjamismeetmete valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu komisjoni seire- ja teabekeskuse rollile katastroofiabi kooskõlastamise hõlbustamisel kodanikukaitse mehhanismi raames ning rõhutab, et asepresident ja kõrge esindaja peab komisjoni asepresidendi volituste raames tagama tiheda koostöö keskuse ja Euroopa välisteenistuse vahel; nõuab Haiti kogemuste põhjal sõjalise toetuse, eriti õhutranspordivõimete paremat kooskõlastamist ja kiiremat kasutuselevõtmist katastroofiabi korral, samas unustamata, et katastroofiabi operatsioonidel on eelkõige tsiviiliseloom; kordab oma üleskutset täiendada kodanikukaitse mehhanismi veelgi, et moodustada liikmesriikide vahenditest vabatahtlik reserv, mis on valmis koheseks kasutuselevõtmiseks katastroofiabi operatsioonidel; soovitab, et neid vahendeid kooskõlastataks ja kasutataks ELi kodanikukaitseüksuse raames, et suurendada ELi tegevuse nähtavust; tuletab samas meelde liikmesriikide individuaalset vastutust kodanikukaitse- ja katastroofiohjamismeetmete valdkonnas;

| 10. | soovitab samuti parandada liikmesriikide humanitaarabiasutuste ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi vahelist kooskõlastamist loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste järgselt teostatavate hädaabioperatsioonide korral; |
| --- | --- |

10.

soovitab samuti parandada liikmesriikide humanitaarabiasutuste ning humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi vahelist kooskõlastamist loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste järgselt teostatavate hädaabioperatsioonide korral;

| 11. | kutsub nõukogu üles võtma viivitamata vastu vajalikud otsused, et jõustada Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 7 sätestatud vastastikkuse abi klausel ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 sätestatud solidaarsusklausel, milles peaks peegelduma ELi terviklik lähenemisviis ja mis peaks põhinema tsiviil-sõjalistel ressurssidel; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu üles võtma viivitamata vastu vajalikud otsused, et jõustada Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 7 sätestatud vastastikkuse abi klausel ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 sätestatud solidaarsusklausel, milles peaks peegelduma ELi terviklik lähenemisviis ja mis peaks põhinema tsiviil-sõjalistel ressurssidel;

| 12. | tuletab meelde, et on hädavajalik edukalt välja arendada komisjoni ja valitsusväliste organisatsioonide vaheline rahutagamise partnerlus ning sisse seada hea koostöö valitsusväliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning tulevase Euroopa välisteenistuse vahel; kutsub komisjoni üles edasi arendama valitsusväliste organisatsioonidega tehtava koostöö raamistikku ja edendama mitteriiklike osapoolte kasutamist liidu konfliktiennetus- ja -ohjamistegevuses, sealhulgas kaasates neid ELi koolitustegevusse; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et on hädavajalik edukalt välja arendada komisjoni ja valitsusväliste organisatsioonide vaheline rahutagamise partnerlus ning sisse seada hea koostöö valitsusväliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning tulevase Euroopa välisteenistuse vahel; kutsub komisjoni üles edasi arendama valitsusväliste organisatsioonidega tehtava koostöö raamistikku ja edendama mitteriiklike osapoolte kasutamist liidu konfliktiennetus- ja -ohjamistegevuses, sealhulgas kaasates neid ELi koolitustegevusse;

Strateegiline tasand

| 13. | poliitilis-strateegilisel tasandil tervitab kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadis tsiviil- ja sõjaliste elementide integreerimist, mis on samm õiges suunas; rõhutab siiski vajadust leida sobiv tasakaal tsiviil- ja sõjalise strateegilise planeerimise võime vahel, mitte ainult arvuliselt, vaid ka hierarhia seisukohast, et täiel määral kasutada tekkivat sünergiat; rõhutab samas vajadust asjakohaselt arvestada tsiviil- ja sõjaliste rollide erinevusi ning nende erisuguseid eesmärke ning tagada, et iga operatsiooni tarbeks eraldataks vastavalt juhtumile sobivas vahekorras inimressursse; |
| --- | --- |

13.

poliitilis-strateegilisel tasandil tervitab kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadis tsiviil- ja sõjaliste elementide integreerimist, mis on samm õiges suunas; rõhutab siiski vajadust leida sobiv tasakaal tsiviil- ja sõjalise strateegilise planeerimise võime vahel, mitte ainult arvuliselt, vaid ka hierarhia seisukohast, et täiel määral kasutada tekkivat sünergiat; rõhutab samas vajadust asjakohaselt arvestada tsiviil- ja sõjaliste rollide erinevusi ning nende erisuguseid eesmärke ning tagada, et iga operatsiooni tarbeks eraldataks vastavalt juhtumile sobivas vahekorras inimressursse;

| 14. | nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja eelkõige vähendaks tsiviilmissioonide planeerimise ja tsiviilvõimete arendamise asjatundjate puudust ning kindlustaks, et kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat hõlmab piisaval arvul eksperte kõigi esmatähtsate tsiviilvõimekusvaldkondade osas (politsei, kohtud, tsiviilhaldus, kodanikukaitse ja seire ning samuti inimõigused); |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et asepresident ja kõrge esindaja eelkõige vähendaks tsiviilmissioonide planeerimise ja tsiviilvõimete arendamise asjatundjate puudust ning kindlustaks, et kriisiohjamise ja planeerimise direktoraat hõlmab piisaval arvul eksperte kõigi esmatähtsate tsiviilvõimekusvaldkondade osas (politsei, kohtud, tsiviilhaldus, kodanikukaitse ja seire ning samuti inimõigused);

| 15. | rõhutab, et tavaolukorras peaksid kõik ELi sidusrühmad (Euroopa välisteenistus, kuid ka kõik komisjoni asjakohased üksused, st arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, toetudes oma kriisihindamisvõimetele) olema seisukorrast ühesugusel arusaamisel, ning see suhtumine peaks peegelduma kõigis ELi piirkondlikes ja liikmesriikide strateegiadokumentides; rõhutab, et ELi ümberkujundatud delegatsioonidel on selles protsessis täita keskne roll; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et tavaolukorras peaksid kõik ELi sidusrühmad (Euroopa välisteenistus, kuid ka kõik komisjoni asjakohased üksused, st arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraat, toetudes oma kriisihindamisvõimetele) olema seisukorrast ühesugusel arusaamisel, ning see suhtumine peaks peegelduma kõigis ELi piirkondlikes ja liikmesriikide strateegiadokumentides; rõhutab, et ELi ümberkujundatud delegatsioonidel on selles protsessis täita keskne roll;

| 16. | nõuab kriisipiirkonnas olevate ELi delegatsioonide juhtide ja/või ELi eriesindajate rolli täiustamist tsiviil-sõjalise tegevuse kooskõlastamisel, seda ka poliitilise järelevalve tugevdamiseks kohapeal; |
| --- | --- |

16.

nõuab kriisipiirkonnas olevate ELi delegatsioonide juhtide ja/või ELi eriesindajate rolli täiustamist tsiviil-sõjalise tegevuse kooskõlastamisel, seda ka poliitilise järelevalve tugevdamiseks kohapeal;

Operatiivtasand

| 17. | operatiivplaneerimise tasandil nõuab tsiviilplaneerimise alaste võimete olulist tugevdamist, et olla tsiviiliseloomuga ÜJKP missioonide eesmärkidele vastaval tasemel, suurendades selleks tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse töötajate arvu ning jagades ülesandeid paremini strateegilise ja operatiivtasandi vahel; rõhutab, et nimetatud ülesannete jagamise aluseks peab olema tasakaalustatud ja terviklik personalistrateegia; leiab, et tsiviiloperatsioonide ülema kohustusi arvestades peab nimetatud ametikoht olema Euroopa välisteenistuse hierarhias sobival, st kõrgemal kohal; |
| --- | --- |

17.

operatiivplaneerimise tasandil nõuab tsiviilplaneerimise alaste võimete olulist tugevdamist, et olla tsiviiliseloomuga ÜJKP missioonide eesmärkidele vastaval tasemel, suurendades selleks tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse töötajate arvu ning jagades ülesandeid paremini strateegilise ja operatiivtasandi vahel; rõhutab, et nimetatud ülesannete jagamise aluseks peab olema tasakaalustatud ja terviklik personalistrateegia; leiab, et tsiviiloperatsioonide ülema kohustusi arvestades peab nimetatud ametikoht olema Euroopa välisteenistuse hierarhias sobival, st kõrgemal kohal;

| 18. | kordab oma nõudmist moodustada alaline ELi operatsioonide peakorter, mis vastutab ELi sõjaliste operatsioonide planeerimise ja läbiviimise eest, seda praeguse süsteemi asemel, kus olukorrast olenevalt kasutatakse ühte seitsmest olemasolevast peakorterist; rõhutab, et selline muutus tagaks ühtse käsuliini, tõstaks oluliselt ELi võimet kriisidele kiiresti ja järjekindlalt reageerida (eriti kuna see tugevdaks ELi institutsioonilist mälu) ning aitaks ka kulusid kokku hoida; |
| --- | --- |

18.

kordab oma nõudmist moodustada alaline ELi operatsioonide peakorter, mis vastutab ELi sõjaliste operatsioonide planeerimise ja läbiviimise eest, seda praeguse süsteemi asemel, kus olukorrast olenevalt kasutatakse ühte seitsmest olemasolevast peakorterist; rõhutab, et selline muutus tagaks ühtse käsuliini, tõstaks oluliselt ELi võimet kriisidele kiiresti ja järjekindlalt reageerida (eriti kuna see tugevdaks ELi institutsioonilist mälu) ning aitaks ka kulusid kokku hoida;

| 19. | on seisukohal, et operatsioonide peakorter peaks paiknema tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse läheduses, et tsiviil-sõjalisest kooskõlastamisest maksimaalselt kasu saada, sealhulgas ühendada teatavaid funktsioone, ning paremini levitada parimaid tavasid ELi planeerijate seas; teeb isegi ettepaneku, et operatsioonide peakorteri ning tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse võiks liita ühtseks ELi kriisiohjamise peakorteriks, mis vastutaks kõigi ELi tsiviilmissioonide, sõjaliste missioonide ning julgeolekuvaldkonna ümberkorraldamise missioonide operatiivplaneerimise ja läbiviimise eest; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et operatsioonide peakorter peaks paiknema tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse läheduses, et tsiviil-sõjalisest kooskõlastamisest maksimaalselt kasu saada, sealhulgas ühendada teatavaid funktsioone, ning paremini levitada parimaid tavasid ELi planeerijate seas; teeb isegi ettepaneku, et operatsioonide peakorteri ning tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse võiks liita ühtseks ELi kriisiohjamise peakorteriks, mis vastutaks kõigi ELi tsiviilmissioonide, sõjaliste missioonide ning julgeolekuvaldkonna ümberkorraldamise missioonide operatiivplaneerimise ja läbiviimise eest;

| 20. | rõhutab aga seejuures vajadust võtta nõuetekohaselt arvesse tsiviil- ja sõjalise planeerimise erinevusi ning säilitada eraldi käsuliinid, kusjuures tsiviiloperatsioonide ülem ja sõjaliste operatsioonide ülem säilitavad oma pädevused ja asuvad Euroopa välisteenistuse hierarhias ühel tasandil; |
| --- | --- |

20.

rõhutab aga seejuures vajadust võtta nõuetekohaselt arvesse tsiviil- ja sõjalise planeerimise erinevusi ning säilitada eraldi käsuliinid, kusjuures tsiviiloperatsioonide ülem ja sõjaliste operatsioonide ülem säilitavad oma pädevused ja asuvad Euroopa välisteenistuse hierarhias ühel tasandil;

ELi tsiviil- ja sõjaliste võimete arendamine

| 21. | juhib tähelepanu mitmetele kohustustele nii tsiviil- kui ka sõjaliste kriisiohjamisvõimete arendamise valdkonnas, mille liikmesriigid on võtnud alates Helsingi ja Santa Maria de Feira Euroopa Ülemkogu kohtumistest ja lõpetades 2008. aasta detsembri avaldusega võimete tugevdamise kohta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ning asepresident ja kõrge esindaja tagaksid nimetatud kohustuste nõuetekohase täitmise, et likvideerida praeguste operatiivtegevuse võimete ja seatud poliitiliste eesmärkide vaheline suur tühimik; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu mitmetele kohustustele nii tsiviil- kui ka sõjaliste kriisiohjamisvõimete arendamise valdkonnas, mille liikmesriigid on võtnud alates Helsingi ja Santa Maria de Feira Euroopa Ülemkogu kohtumistest ja lõpetades 2008. aasta detsembri avaldusega võimete tugevdamise kohta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ning asepresident ja kõrge esindaja tagaksid nimetatud kohustuste nõuetekohase täitmise, et likvideerida praeguste operatiivtegevuse võimete ja seatud poliitiliste eesmärkide vaheline suur tühimik;

| 22. | peaeesmärkide 2010 järelmeetmetega seoses kutsub liikmesriike üles keskenduma võimete konkreetsele rakendamisele ning valdkondadele, kus võib tekkida tsiviil- ja sõjaliste meetmete sünergia, pidades eelkõige silmas juba määratletud valdkondi, et saavutada tõeline edu võimalikult kiiresti; rõhutab, et võimete arendamisel tuleb juhinduda ÜJKP missioonide erinõuetest; tervitab üldise võimete arendamise protsessi rakendamist Euroopa Kaitseagentuuris sõjaliste võimete arendamise eesmärgil; toetab edasist arutelu selle üle, kuidas ühendada kaks võimete arendamise protsessi tsiviil- ja sõjaliste peaeesmärkide raames; |
| --- | --- |

22.

peaeesmärkide 2010 järelmeetmetega seoses kutsub liikmesriike üles keskenduma võimete konkreetsele rakendamisele ning valdkondadele, kus võib tekkida tsiviil- ja sõjaliste meetmete sünergia, pidades eelkõige silmas juba määratletud valdkondi, et saavutada tõeline edu võimalikult kiiresti; rõhutab, et võimete arendamisel tuleb juhinduda ÜJKP missioonide erinõuetest; tervitab üldise võimete arendamise protsessi rakendamist Euroopa Kaitseagentuuris sõjaliste võimete arendamise eesmärgil; toetab edasist arutelu selle üle, kuidas ühendada kaks võimete arendamise protsessi tsiviil- ja sõjaliste peaeesmärkide raames;

| 23. | tervitab nõukogu eesistujariikide praeguseid ja varasemaid pingutusi selle nimel, et käivitada protsess, mille eesmärk on selgitada alalise struktureeritud koostöö iseloomu ja ulatust vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 6 sätestatule; kutsub nõukogu üles esitama kiiresti selge käsitluse alalise struktureeritud koostöö kohta, võttes arvesse ELi tervikliku lähenemisviisi tsiviil-sõjalist iseloomu, ja tegema ettepanekuid konkreetsete sammude kohta alalise struktureeritud koostöö käivitamiseks, arvestades sealjuures praegust finantskriisi ja ELi liikmesriikide kaitse-eelarvete vähendamist; |
| --- | --- |

23.

tervitab nõukogu eesistujariikide praeguseid ja varasemaid pingutusi selle nimel, et käivitada protsess, mille eesmärk on selgitada alalise struktureeritud koostöö iseloomu ja ulatust vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 6 sätestatule; kutsub nõukogu üles esitama kiiresti selge käsitluse alalise struktureeritud koostöö kohta, võttes arvesse ELi tervikliku lähenemisviisi tsiviil-sõjalist iseloomu, ja tegema ettepanekuid konkreetsete sammude kohta alalise struktureeritud koostöö käivitamiseks, arvestades sealjuures praegust finantskriisi ja ELi liikmesriikide kaitse-eelarvete vähendamist;

Missioonide mehitamine

| 24. | võetud poliitilisi kohustusi silmas pidades kutsub liikmesriike üles kiiresti vähendama tsiviilpersonali kroonilist puudust ÜJKP missioonidel, eriti EULEX Kosovo ja EUPOL Afganistani puhul, kiirendades selleks eelkõige riiklike strateegiate koostamist, et hõlbustada töötajate tsiviilmissioonidele saatmist; nõuab tungivalt, et liikmesriikide pädevad asutused, nagu sise- ja justiitsministeeriumid tihedas koostöös kaitseministeeriumitega, töötaksid nende strateegiate raames välja korrastatuma lähenemisviisi nõuetekohaste tingimuste loomisele tsiviilpersonali osalemiseks ÜJKP missioonidel, eriti mis puudutab tasustamist ja karjääriväljavaateid; |
| --- | --- |

24.

võetud poliitilisi kohustusi silmas pidades kutsub liikmesriike üles kiiresti vähendama tsiviilpersonali kroonilist puudust ÜJKP missioonidel, eriti EULEX Kosovo ja EUPOL Afganistani puhul, kiirendades selleks eelkõige riiklike strateegiate koostamist, et hõlbustada töötajate tsiviilmissioonidele saatmist; nõuab tungivalt, et liikmesriikide pädevad asutused, nagu sise- ja justiitsministeeriumid tihedas koostöös kaitseministeeriumitega, töötaksid nende strateegiate raames välja korrastatuma lähenemisviisi nõuetekohaste tingimuste loomisele tsiviilpersonali osalemiseks ÜJKP missioonidel, eriti mis puudutab tasustamist ja karjääriväljavaateid;

| 25. | sellega seoses palub liikmesriikidel eelkõige tagada, et ÜJKP missioonidel osalemist loetaks nende politsei- ja kohtusüsteemides karjääriredelil tõusmise oluliseks eelduseks ning et oma tsiviiltöötajaid nendele missioonidele lähetavatele teenistustele nõuetekohaselt hüvitataks töötajate ajutine äraolek; on seisukohal, et nõukogu peaks tagama, et ÜJKP missioonide töötajate päevarahasid korrigeeritaks vastavalt missioonide iseloomule; |
| --- | --- |

25.

sellega seoses palub liikmesriikidel eelkõige tagada, et ÜJKP missioonidel osalemist loetaks nende politsei- ja kohtusüsteemides karjääriredelil tõusmise oluliseks eelduseks ning et oma tsiviiltöötajaid nendele missioonidele lähetavatele teenistustele nõuetekohaselt hüvitataks töötajate ajutine äraolek; on seisukohal, et nõukogu peaks tagama, et ÜJKP missioonide töötajate päevarahasid korrigeeritaks vastavalt missioonide iseloomule;

| 26. | kordab veel kord vajadust täita ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325, milles nõutakse kõikide missioonide puhul sooliselt tasakaalustatud lähenemisviisi personali ja koolituse osas ning sooliste aspektide arvestamist igasuguses tegevuses; rõhutab, et piisav arv naisi tsiviil- ja sõjalistel missioonidel on missioonide õnnestumise oluline tingimus sõltumata sellest, kas tegemist on rahutagamise või katastroofiabi operatsiooniga või diplomaatilise vahendamisega, ning see tagab, et naiste vajaduste, õiguste ja huvidega tegeletakse asjakohaselt ning naised on missioonidel toimuvasse tegevusse kaasatud ja nende eesmärkidega seotud; tuletab meelde, et ELi liikmesriikidel tuleb välja töötada riiklikud tegevuskavad kooskõla tagamiseks resolutsiooniga 1325; |
| --- | --- |

26.

kordab veel kord vajadust täita ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325, milles nõutakse kõikide missioonide puhul sooliselt tasakaalustatud lähenemisviisi personali ja koolituse osas ning sooliste aspektide arvestamist igasuguses tegevuses; rõhutab, et piisav arv naisi tsiviil- ja sõjalistel missioonidel on missioonide õnnestumise oluline tingimus sõltumata sellest, kas tegemist on rahutagamise või katastroofiabi operatsiooniga või diplomaatilise vahendamisega, ning see tagab, et naiste vajaduste, õiguste ja huvidega tegeletakse asjakohaselt ning naised on missioonidel toimuvasse tegevusse kaasatud ja nende eesmärkidega seotud; tuletab meelde, et ELi liikmesriikidel tuleb välja töötada riiklikud tegevuskavad kooskõla tagamiseks resolutsiooniga 1325;

Koolitus

| 27. | rõhutab vajadust pakkuda nõuetekohast missioonieelset koolitust, mis võiks hõlmata tsiviilpersonali osalemist sõjalistel õppustel, sealhulgas eriolukorras tegutsemise harjutamist, ning sõjaväelaste osalemist tsiviilõppustel ja/või -väljaõppes; soovitab tungivalt liikmesriikidel pidada missioonikõlblike, asjaomaste pädevustega tsiviiltöötajate nimekirju, eriti nimekirju sõjajõududega koostöös toimuvateks missioonideks koolitatud isikutest; kiidab heaks mõningate liikmesriikide praktika kasutada spetsiaalset keskasutust kõigi missioonidele saadetavate tsiviiltöötajate värbamiseks ja koolitamiseks; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust pakkuda nõuetekohast missioonieelset koolitust, mis võiks hõlmata tsiviilpersonali osalemist sõjalistel õppustel, sealhulgas eriolukorras tegutsemise harjutamist, ning sõjaväelaste osalemist tsiviilõppustel ja/või -väljaõppes; soovitab tungivalt liikmesriikidel pidada missioonikõlblike, asjaomaste pädevustega tsiviiltöötajate nimekirju, eriti nimekirju sõjajõududega koostöös toimuvateks missioonideks koolitatud isikutest; kiidab heaks mõningate liikmesriikide praktika kasutada spetsiaalset keskasutust kõigi missioonidele saadetavate tsiviiltöötajate värbamiseks ja koolitamiseks;

| 28. | toetab nõukogu tegevust tarkvarakeskkonna Goalkeeper väljatöötamisel, mille eesmärk on hõlbustada tsiviilmissioonide jaoks töötajate värbamist ja koolitamist; |
| --- | --- |

28.

toetab nõukogu tegevust tarkvarakeskkonna Goalkeeper väljatöötamisel, mille eesmärk on hõlbustada tsiviilmissioonide jaoks töötajate värbamist ja koolitamist;

| 29. | tuletab meelde komisjoni rahastatud Euroopa koolitusrühma ning rõhutab, et üks selle raames saadud kogemus näitas, et koolitusse investeerimine peab olema seotud tegeliku missioonidele saatmisega; kiidab heaks, et komisjoni peab tähtsaks tagada, et stabiliseerimisvahendi kaudu rahastatava tulevase tsiviilväljaõppe projekti sihtmärgiks on tulevaste missioonide jaoks juba välja valitud eksperdid; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde komisjoni rahastatud Euroopa koolitusrühma ning rõhutab, et üks selle raames saadud kogemus näitas, et koolitusse investeerimine peab olema seotud tegeliku missioonidele saatmisega; kiidab heaks, et komisjoni peab tähtsaks tagada, et stabiliseerimisvahendi kaudu rahastatava tulevase tsiviilväljaõppe projekti sihtmärgiks on tulevaste missioonide jaoks juba välja valitud eksperdid;

| 30. | rõhutab kooskõlas nõukogu 2008. aasta soovitustega, et seoses Euroopa välisteenistuse loomisega peaks suurenema Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži tähtsus suutlikkuse tõstmisel ja tulemusliku kriisiohjamise alases koolituses; nõuab tungivalt, et nõukogu parandaks kolledži koolitusvõimalusi ja töötajatega varustatust, sealhulgas leiaks kolledžile alalise asukoha, et tagada liikmesriikide ja ELi institutsioonide sõjalise ja tsiviilpersonali jätkusuutlik ja tulemuslik strateegiline, taktikaline ja operatiivväljaõpe; nõuab, et loodaks stipendiumid noorte ülikoolilõpetanute jaoks, kes soovivad vajalikele erialadele spetsialiseeruda; |
| --- | --- |

30.

rõhutab kooskõlas nõukogu 2008. aasta soovitustega, et seoses Euroopa välisteenistuse loomisega peaks suurenema Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži tähtsus suutlikkuse tõstmisel ja tulemusliku kriisiohjamise alases koolituses; nõuab tungivalt, et nõukogu parandaks kolledži koolitusvõimalusi ja töötajatega varustatust, sealhulgas leiaks kolledžile alalise asukoha, et tagada liikmesriikide ja ELi institutsioonide sõjalise ja tsiviilpersonali jätkusuutlik ja tulemuslik strateegiline, taktikaline ja operatiivväljaõpe; nõuab, et loodaks stipendiumid noorte ülikoolilõpetanute jaoks, kes soovivad vajalikele erialadele spetsialiseeruda;

| 31. | nõuab ettevalmistusi, et töötada välja ja võimaldada koolitust vahendustegevuse ja dialoogi valdkonnas, pidades silmas Euroopa välisteenistuse loomist kooskõlas ELi vahendustegevuse ja dialoogi alase suutlikkuse tugevdamise kontseptsiooniga, mille nõukogu võttis vastu 2009. aastal; |
| --- | --- |

31.

nõuab ettevalmistusi, et töötada välja ja võimaldada koolitust vahendustegevuse ja dialoogi valdkonnas, pidades silmas Euroopa välisteenistuse loomist kooskõlas ELi vahendustegevuse ja dialoogi alase suutlikkuse tugevdamise kontseptsiooniga, mille nõukogu võttis vastu 2009. aastal;

Kiire rahastamine

| 32. | toetab edasisi pingutusi tsiviilmissioonide rahastamise kiirendamiseks ning otsustamismenetluste ja rakendamiskorra lihtsustamiseks; rõhutab, et asjaomased komisjoni osakonnad peavad tsiviiloperatsioonide käivitamise kiireks rahastamiseks tegema võrdsetel alustel tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse kriisiohjamisstruktuuridega; nõuab, et läbipaistvuse ja aruandluse huvides loodaks iga ÜJKP missiooni jaoks eraldi eelarverida; |
| --- | --- |

32.

toetab edasisi pingutusi tsiviilmissioonide rahastamise kiirendamiseks ning otsustamismenetluste ja rakendamiskorra lihtsustamiseks; rõhutab, et asjaomased komisjoni osakonnad peavad tsiviiloperatsioonide käivitamise kiireks rahastamiseks tegema võrdsetel alustel tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse kriisiohjamisstruktuuridega; nõuab, et läbipaistvuse ja aruandluse huvides loodaks iga ÜJKP missiooni jaoks eraldi eelarverida;

| 33. | palub nõukogul pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist kiiresti vastu võtta vajalikud otsused Euroopa Liidu lepingu artiklis 41 nimetatud käivitusfondi loomiseks; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal pärast fondi loomist parlamenti selle seisust korrapäraselt teavitada; |
| --- | --- |

33.

palub nõukogul pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist kiiresti vastu võtta vajalikud otsused Euroopa Liidu lepingu artiklis 41 nimetatud käivitusfondi loomiseks; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal pärast fondi loomist parlamenti selle seisust korrapäraselt teavitada;

Kriisiohjamisvahendid

| 34. | tunneb heameelt integreeritud politseiüksuste kontseptsiooni väljatöötamise üle, mille all mõeldakse tugevaid, kiiresti rakendatavaid, paindlikke ja koostalitlusvõimelisi üksusi, mis suudavad täita õiguskaitseülesandeid ning mida teatud oludes saab kasutada ka sõjalistel operatsioonidel ja sõjalise juhtimise all; märgib selle kontseptsiooni edukat kohaldamist EUFOR Althea raames Bosnias ja Hertsegoviinas ning EULEXi raames Kosovos; juhib tähelepanu asjaolule, et on vaja selliseid üksusi, mis on eriti sobivad sekkumiseks ebastabiilsetes olukordades ja eelkõige sõjaliselt juhtimiselt tsiviiljuhtimisele ülemineku ajal; soovitab liikmesriikidel investeerida selliste võimete arendamisse; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt integreeritud politseiüksuste kontseptsiooni väljatöötamise üle, mille all mõeldakse tugevaid, kiiresti rakendatavaid, paindlikke ja koostalitlusvõimelisi üksusi, mis suudavad täita õiguskaitseülesandeid ning mida teatud oludes saab kasutada ka sõjalistel operatsioonidel ja sõjalise juhtimise all; märgib selle kontseptsiooni edukat kohaldamist EUFOR Althea raames Bosnias ja Hertsegoviinas ning EULEXi raames Kosovos; juhib tähelepanu asjaolule, et on vaja selliseid üksusi, mis on eriti sobivad sekkumiseks ebastabiilsetes olukordades ja eelkõige sõjaliselt juhtimiselt tsiviiljuhtimisele ülemineku ajal; soovitab liikmesriikidel investeerida selliste võimete arendamisse;

| 35. | sellega seoses toetab täielikult Euroopa eripolitseiüksuse kasutamist, kuna kõnealune üksus võib tegutseda nii sõjalise kui ka tsiviiljuhtimise all ning võimaldab saata kiiresti välja ekspeditsioonilisi politseimissioone, mis on ülimalt sobivad mitmesuguste tulemuslike kriisiohjamisoperatsioonide, sealhulgas katastroofijärgsete stabiliseerimismissioonide jaoks; kutsub kõiki sõjaväestatud politseiüksusi omavaid liikmesriike üles selle algatusega ühinema; |
| --- | --- |

35.

sellega seoses toetab täielikult Euroopa eripolitseiüksuse kasutamist, kuna kõnealune üksus võib tegutseda nii sõjalise kui ka tsiviiljuhtimise all ning võimaldab saata kiiresti välja ekspeditsioonilisi politseimissioone, mis on ülimalt sobivad mitmesuguste tulemuslike kriisiohjamisoperatsioonide, sealhulgas katastroofijärgsete stabiliseerimismissioonide jaoks; kutsub kõiki sõjaväestatud politseiüksusi omavaid liikmesriike üles selle algatusega ühinema;

| 36. | tunneb heameelt edusammude üle tsiviilreageerimisrühmade jaoks ekspertide reservi moodustamisel, et tagada kiirhindamiste korraldamise võime, kuid rõhutab, et neid nimekirju tuleb jätkuvalt laiendada; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on varase hindamise ja andmete kogumise võime selleks, et tagada ELi reageerimine kriisidele kõige asjakohasemate kättesaadavate vahenditega; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt edusammude üle tsiviilreageerimisrühmade jaoks ekspertide reservi moodustamisel, et tagada kiirhindamiste korraldamise võime, kuid rõhutab, et neid nimekirju tuleb jätkuvalt laiendada; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on varase hindamise ja andmete kogumise võime selleks, et tagada ELi reageerimine kriisidele kõige asjakohasemate kättesaadavate vahenditega;

| 37. | rõhutab, et ELil peab olema võimalus kriisi olukorras selle esimeste tundide jooksul rakendada valdkonnaüleseid meeskondi, mis koosnevad Euroopa välisteenistuse ja komisjoni tsiviil-, sõjalistest ja tsiviil-sõjalistest ekspertidest; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et ELil peab olema võimalus kriisi olukorras selle esimeste tundide jooksul rakendada valdkonnaüleseid meeskondi, mis koosnevad Euroopa välisteenistuse ja komisjoni tsiviil-, sõjalistest ja tsiviil-sõjalistest ekspertidest;

| 38. | palub asepresidendil ja kõrgel esindajal, nõukogul ja komisjonil esitada ühine arusaam Euroopa Liidu lepingu artiklis 43 nimetatud uutest ÜJKP missioonidest ja sellest, kuidas neid käsitletakse välja töötatud tsiviil-sõjalise koostöö kontekstis; sellega seoses soovitab neil kiirendada julgeolekuvaldkonna reformimise ekspertide reservi moodustamist, et tugevdada ELi võimekust selles valdkonnas; |
| --- | --- |

38.

palub asepresidendil ja kõrgel esindajal, nõukogul ja komisjonil esitada ühine arusaam Euroopa Liidu lepingu artiklis 43 nimetatud uutest ÜJKP missioonidest ja sellest, kuidas neid käsitletakse välja töötatud tsiviil-sõjalise koostöö kontekstis; sellega seoses soovitab neil kiirendada julgeolekuvaldkonna reformimise ekspertide reservi moodustamist, et tugevdada ELi võimekust selles valdkonnas;

| 39. | kutsub liikmesriike üles enne uute ja ambitsioonikate eesmärkide seadmist optimaalselt ära kasutama juba olemasolevaid vahendeid ja kehtestama mõju hindamise mehhanismid; |
| --- | --- |

39.

kutsub liikmesriike üles enne uute ja ambitsioonikate eesmärkide seadmist optimaalselt ära kasutama juba olemasolevaid vahendeid ja kehtestama mõju hindamise mehhanismid;

| 40. | on veendunud, et ELi lahingugrupid sobivad kriisiohjamisoperatsioonidel kasutamiseks; kordab oma üleskutset nõukogule muuta need paindlikumaks ja paremini kasutatavaks; nõuab ka, et parandataks nende kasutatavust tsiviil-sõjalistel humanitaarabioperatsioonidel kooskõlas läbivaadatud Oslo suunistega sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta õnnetuste puhul; |
| --- | --- |

40.

on veendunud, et ELi lahingugrupid sobivad kriisiohjamisoperatsioonidel kasutamiseks; kordab oma üleskutset nõukogule muuta need paindlikumaks ja paremini kasutatavaks; nõuab ka, et parandataks nende kasutatavust tsiviil-sõjalistel humanitaarabioperatsioonidel kooskõlas läbivaadatud Oslo suunistega sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamise kohta õnnetuste puhul;

| 41. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid saavutaksid kokkuleppe lahingugruppide kasutamisega seotud ühiskulude (Athena mehhanismi kaudu rahastatavad kulud) kontseptsiooni laiendamise või nende poolt läbiviidavate kriisiohjamisoperatsioonide kogukulude ühise rahastamise osas; on seisukohal, et selline kokkulepe on vajalik nende kasutamise poliitilise ja majandusliku vastuvõetavuse huvides ning tagamaks, et valmisolekuseisundis liikmesriigid ei peaks pingelise eelarve juures kandma ebaproportsionaalselt suurt koormat; tuletab sellega seoses meelde, et 2009. aasta novembris palus nõukogu oma peasekretariaadil 2010. aastal toimuva kõrgetasemelise arutelu jaoks välja töötada ideid sõjaliste operatsioonide rahastamiseks, kuid seni ei ole edusamme tehtud; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid saavutaksid kokkuleppe lahingugruppide kasutamisega seotud ühiskulude (Athena mehhanismi kaudu rahastatavad kulud) kontseptsiooni laiendamise või nende poolt läbiviidavate kriisiohjamisoperatsioonide kogukulude ühise rahastamise osas; on seisukohal, et selline kokkulepe on vajalik nende kasutamise poliitilise ja majandusliku vastuvõetavuse huvides ning tagamaks, et valmisolekuseisundis liikmesriigid ei peaks pingelise eelarve juures kandma ebaproportsionaalselt suurt koormat; tuletab sellega seoses meelde, et 2009. aasta novembris palus nõukogu oma peasekretariaadil 2010. aastal toimuva kõrgetasemelise arutelu jaoks välja töötada ideid sõjaliste operatsioonide rahastamiseks, kuid seni ei ole edusamme tehtud;

| 42. | kutsub liikmesriike üles käsitlema lahingugruppe kui pikaajalisi partnerlussuhteid ja mitte saatma neid valmisolekuperioodi lõppemisel laiali, et nende moodustamisse investeeritud vahendid raisku ei läheks; nõuab, et neid koolitataks tegutsema kõrvuti tsiviilmissioonidega; soovitab, et lahingugruppide ja eriti integreeritud politseiüksuste koosseisus võiks olla isegi tsiviilüksusi või -eksperte; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles käsitlema lahingugruppe kui pikaajalisi partnerlussuhteid ja mitte saatma neid valmisolekuperioodi lõppemisel laiali, et nende moodustamisse investeeritud vahendid raisku ei läheks; nõuab, et neid koolitataks tegutsema kõrvuti tsiviilmissioonidega; soovitab, et lahingugruppide ja eriti integreeritud politseiüksuste koosseisus võiks olla isegi tsiviilüksusi või -eksperte;

Vahendite tagamine igakülgseks kriisiohjamiseks

| 43. | kutsub liikmesriike üles käsitlema põhjalikumalt ÜJKP tsiviilmissioonide ja sõjaliste operatsioonide jaoks kahesuguse kasutusega võimete arendamist, eriti transpordi valdkonnas, ning tagama koolituse ja praktika koostalitlusvõime, kasutades paremini ära juba olemasolevaid lähenemisviise ja võimeid ning võimaluse korral ühendades tsiviil- ja sõjaliste võimete arendamise protsessid; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike üles käsitlema põhjalikumalt ÜJKP tsiviilmissioonide ja sõjaliste operatsioonide jaoks kahesuguse kasutusega võimete arendamist, eriti transpordi valdkonnas, ning tagama koolituse ja praktika koostalitlusvõime, kasutades paremini ära juba olemasolevaid lähenemisviise ja võimeid ning võimaluse korral ühendades tsiviil- ja sõjaliste võimete arendamise protsessid;

Teadusuuringud ja tehnoloogia

| 44. | rõhutab, et ELi sõjaline ja tsiviilpersonal hakkab üha rohkem kõrvuti tegutsema, kusjuures neid ähvardavad suuresti sarnased ohud, näiteks improviseeritud lõhkeseadeldised, ning nad vajavad võrreldavaid võimeid näiteks strateegilise ja taktikalise transpordi, logistilise toe, kommunikatsiooni, operatiivteabe kogumis- ja hindamissüsteemide, meditsiinilise toe, julgeoleku ja üksuste kaitse, kosmosetehnika kasutamise ja mehitamata sõidukite valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et ELi sõjaline ja tsiviilpersonal hakkab üha rohkem kõrvuti tegutsema, kusjuures neid ähvardavad suuresti sarnased ohud, näiteks improviseeritud lõhkeseadeldised, ning nad vajavad võrreldavaid võimeid näiteks strateegilise ja taktikalise transpordi, logistilise toe, kommunikatsiooni, operatiivteabe kogumis- ja hindamissüsteemide, meditsiinilise toe, julgeoleku ja üksuste kaitse, kosmosetehnika kasutamise ja mehitamata sõidukite valdkonnas;

| 45. | rõhutab seetõttu vajadust kooskõlastada ja stimuleerida investeeringuid kahesuguse kasutusega tehnoloogiatesse ja võimetesse, et kiiresti likvideerida võimekuse puudujäägid ning samas vältida asjatut kattumist, tekitada sünergiat ja soodustada standardimist; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Kaitseagentuuri keskset rolli, et hinnata vajadusi seoses võimetega ning osutada viisidele, kuidas liidu liikmed võiksid neid võimeid saavutada, omavahel jagada või ühiselt kasutada, et võimaldada vahendeid ÜJKP operatsioonide edukaks ja turvaliseks korraldamiseks ja teostamiseks; |
| --- | --- |

45.

rõhutab seetõttu vajadust kooskõlastada ja stimuleerida investeeringuid kahesuguse kasutusega tehnoloogiatesse ja võimetesse, et kiiresti likvideerida võimekuse puudujäägid ning samas vältida asjatut kattumist, tekitada sünergiat ja soodustada standardimist; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Kaitseagentuuri keskset rolli, et hinnata vajadusi seoses võimetega ning osutada viisidele, kuidas liidu liikmed võiksid neid võimeid saavutada, omavahel jagada või ühiselt kasutada, et võimaldada vahendeid ÜJKP operatsioonide edukaks ja turvaliseks korraldamiseks ja teostamiseks;

| 46. | sellega seoses toetab julgeoleku- ja kaitseuuringute alase koostöö Euroopa raamistiku loomist, et tagada vastastikune täiendavus ja sünergia investeeringute vahel, mida komisjon teeb teadusuuringute raamprogrammi alusel kaitseiseloomuga teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse ning tsiviiljulgeoleku tõhustamise uuringutesse, näiteks sellistes valdkondades nagu olukorrast ülevaate saamine, mehitamata õhusõidukid, mereseire, improviseeritud lõhkeseadeldiste kahjutustamise, keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste, tuumaohtude ja lõhkeainete avastamine ning kaitse nende vastu, kommunikatsioon, operatiivteabe kogumine, hindamine ja edastamine ning küberturvalisus; |
| --- | --- |

46.

sellega seoses toetab julgeoleku- ja kaitseuuringute alase koostöö Euroopa raamistiku loomist, et tagada vastastikune täiendavus ja sünergia investeeringute vahel, mida komisjon teeb teadusuuringute raamprogrammi alusel kaitseiseloomuga teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse ning tsiviiljulgeoleku tõhustamise uuringutesse, näiteks sellistes valdkondades nagu olukorrast ülevaate saamine, mehitamata õhusõidukid, mereseire, improviseeritud lõhkeseadeldiste kahjutustamise, keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste, tuumaohtude ja lõhkeainete avastamine ning kaitse nende vastu, kommunikatsioon, operatiivteabe kogumine, hindamine ja edastamine ning küberturvalisus;

| 47. | märgib siiski, et selline koostöö ei peaks minema kaugemale sellest, mis on vajalik rahutagamise, konfliktide ennetamise, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise, kriisiohjamise ja humanitaarabi valdkonnas tehtava tsiviil-sõjalise koostöö seisukohast; |
| --- | --- |

47.

märgib siiski, et selline koostöö ei peaks minema kaugemale sellest, mis on vajalik rahutagamise, konfliktide ennetamise, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise, kriisiohjamise ja humanitaarabi valdkonnas tehtava tsiviil-sõjalise koostöö seisukohast;

| 48. | tunneb heameelt 23.–24. septembril 2010 Gentis peetud ELi kaitseministrite mitteametlikul kohtumisel toimunud avaliku arutelu üle Euroopa kaitsevaldkonna teadusuuringute teemal ning ministrite hinnangu üle Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 nimetatud Euroopa Kaitseagentuuri rollile; |
| --- | --- |

48.

tunneb heameelt 23.–24. septembril 2010 Gentis peetud ELi kaitseministrite mitteametlikul kohtumisel toimunud avaliku arutelu üle Euroopa kaitsevaldkonna teadusuuringute teemal ning ministrite hinnangu üle Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 3 nimetatud Euroopa Kaitseagentuuri rollile;

Kiire varustamine

| 49. | julgustab tegema täiendavaid pingutusi, et tagada sellise varustuse kohene kättesaadavus, mis on vajalik kiireks reageerimiseks nii tsiviil- kui ka sõjalise iseloomuga kriisidele; tunneb heameelt käimasoleva töö üle ÜJKP tsiviilmissioonide jaoks vajaliku varude juhtimise süsteemi juurutamisel; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal teostada põhjalik kulude-tulude analüüs optimaalsete lahenduste leidmiseks igat liiki vajaliku varustuse osas; on seisukohal, et sõltuvalt varustuse liigist tuleb leida õige vahekord ELi tasandil ladustamise, raamlepingute ning liikmesriikidele kuuluva varustuse virtuaalse laoarvestuse vahel; |
| --- | --- |

49.

julgustab tegema täiendavaid pingutusi, et tagada sellise varustuse kohene kättesaadavus, mis on vajalik kiireks reageerimiseks nii tsiviil- kui ka sõjalise iseloomuga kriisidele; tunneb heameelt käimasoleva töö üle ÜJKP tsiviilmissioonide jaoks vajaliku varude juhtimise süsteemi juurutamisel; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal teostada põhjalik kulude-tulude analüüs optimaalsete lahenduste leidmiseks igat liiki vajaliku varustuse osas; on seisukohal, et sõltuvalt varustuse liigist tuleb leida õige vahekord ELi tasandil ladustamise, raamlepingute ning liikmesriikidele kuuluva varustuse virtuaalse laoarvestuse vahel;

| 50. | sellega seoses väljendab heameelt ajutise tsiviilvarustuse lao rajamise üle Bosnias ja Hertsegoviinas ning nõuab kiireid edusamme alalise lao loomisel, et EL oleks tsiviilkriiside ohjamiseks paremini ette valmistatud; |
| --- | --- |

50.

sellega seoses väljendab heameelt ajutise tsiviilvarustuse lao rajamise üle Bosnias ja Hertsegoviinas ning nõuab kiireid edusamme alalise lao loomisel, et EL oleks tsiviilkriiside ohjamiseks paremini ette valmistatud;

Riikidevaheline koostöö

| 51. | julgustab tegema täiendavaid edusamme vahendite ühiskasutusel ja jagamisel, mis on kulutasuv viis võimete suurendamiseks ning eriti kohane eelarvepiirangute tingimustes; tervitab eelkõige meetmeid strateegiliste õhuvedude alase võimekuse puudujääkide likvideerimiseks, täpsemalt Euroopa õhutranspordi juhtimissüsteemi loomist mitmete liikmesriikide poolt ja Euroopa õhutranspordilaevastiku algatust; julgustab asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike järgima Euroopa Kaitseagentuuri soovitusi ning kiirendama tööd, et selgitada välja muud valdkonnad, kus saaks kohaldada ühiskasutuse ja jagamise põhimõtet (näiteks väljaõpe ja missioonide tugiteenused); tervitab sellega seoses ettepanekuid asutada Euroopa õhutranspordi juhtimissüsteemi raames riikidevaheline helikopteriüksus, mis täidaks nii tsiviil- kui ka sõjalisi ülesandeid; |
| --- | --- |

51.

julgustab tegema täiendavaid edusamme vahendite ühiskasutusel ja jagamisel, mis on kulutasuv viis võimete suurendamiseks ning eriti kohane eelarvepiirangute tingimustes; tervitab eelkõige meetmeid strateegiliste õhuvedude alase võimekuse puudujääkide likvideerimiseks, täpsemalt Euroopa õhutranspordi juhtimissüsteemi loomist mitmete liikmesriikide poolt ja Euroopa õhutranspordilaevastiku algatust; julgustab asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike järgima Euroopa Kaitseagentuuri soovitusi ning kiirendama tööd, et selgitada välja muud valdkonnad, kus saaks kohaldada ühiskasutuse ja jagamise põhimõtet (näiteks väljaõpe ja missioonide tugiteenused); tervitab sellega seoses ettepanekuid asutada Euroopa õhutranspordi juhtimissüsteemi raames riikidevaheline helikopteriüksus, mis täidaks nii tsiviil- kui ka sõjalisi ülesandeid;

Partnerlussuhted

Euroopa Liit – ÜRO

| 52. | tuletab meelde, et ÜRO Julgeolekunõukogul lasub peamine vastutus rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamise eest; rõhutab seepärast ELi ja ÜRO vahelise tiheda koostöö vajalikkust tsiviil- ja sõjalise iseloomuga kriiside ohjamisel ning eriti humanitaarabioperatsioonidel, kus juhtroll on ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibürool (OCHA); nõuab sellise koostöö tugevdamist eriti neis operatsioonipiirkondades, kus üks organisatsioon peab teise ülesanded üle võtma, seda eriti Kosovos saadud vastuoluliste kogemuste valguses; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et ÜRO Julgeolekunõukogul lasub peamine vastutus rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamise eest; rõhutab seepärast ELi ja ÜRO vahelise tiheda koostöö vajalikkust tsiviil- ja sõjalise iseloomuga kriiside ohjamisel ning eriti humanitaarabioperatsioonidel, kus juhtroll on ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibürool (OCHA); nõuab sellise koostöö tugevdamist eriti neis operatsioonipiirkondades, kus üks organisatsioon peab teise ülesanded üle võtma, seda eriti Kosovos saadud vastuoluliste kogemuste valguses;

| 53. | nõuab liikmesriikidelt tungivalt piisavat panustamist ÜRO missioonidesse ja panustamise kooskõlastamist; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal ning nõukogul täiendavalt uurida, kuidas EL tervikuna saaks paremini panustada ÜRO juhitavatesse pingutustesse, näiteks käivitades kiirreageerimisjõudude ülemineku- või senistest piiridest väljuvaid operatsioone või moodustades suuremate ÜRO missioonide raames ELi üksusi; |
| --- | --- |

53.

nõuab liikmesriikidelt tungivalt piisavat panustamist ÜRO missioonidesse ja panustamise kooskõlastamist; palub asepresidendil ja kõrgel esindajal ning nõukogul täiendavalt uurida, kuidas EL tervikuna saaks paremini panustada ÜRO juhitavatesse pingutustesse, näiteks käivitades kiirreageerimisjõudude ülemineku- või senistest piiridest väljuvaid operatsioone või moodustades suuremate ÜRO missioonide raames ELi üksusi;

| 54. | nõuab paremat järelevalvet sellise ELi abi üle, mida rakendatakse ÜRO organisatsioonide kaudu kooskõlas Euroopa Kontrollikoja eriaruandega nr 15/2009; |
| --- | --- |

54.

nõuab paremat järelevalvet sellise ELi abi üle, mida rakendatakse ÜRO organisatsioonide kaudu kooskõlas Euroopa Kontrollikoja eriaruandega nr 15/2009;

Euroopa Liit – NATO

| 55. | juhib tähelepanu sellele, et 28 NATO liikmest 21 on ELi liikmesriigid ning seetõttu on ELi ja NATO tihe koostöö äärmiselt tähtis, et vältida samas operatsioonipiirkonnas tegutsemise korral sõjaliste võimete kasutamise dubleerimist, ilma et see piiraks otsuste tegemise sõltumatuse põhimõtet ning tunnustades nõuetekohaselt mõningate ELi liikmesriikide neutraalset staatust; rõhutab taas vajadust kiiresti lahendada ELi ja NATO koostööd takistavad poliitilised probleemid ning nõuab nn Berliin Pluss kokkulepete täielikku ja tõhusamat rakendamist, et mõlemad organisatsioonid saaksid praeguste ja tulevaste kriiside korral tulemuslikult sekkuda; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu sellele, et 28 NATO liikmest 21 on ELi liikmesriigid ning seetõttu on ELi ja NATO tihe koostöö äärmiselt tähtis, et vältida samas operatsioonipiirkonnas tegutsemise korral sõjaliste võimete kasutamise dubleerimist, ilma et see piiraks otsuste tegemise sõltumatuse põhimõtet ning tunnustades nõuetekohaselt mõningate ELi liikmesriikide neutraalset staatust; rõhutab taas vajadust kiiresti lahendada ELi ja NATO koostööd takistavad poliitilised probleemid ning nõuab nn Berliin Pluss kokkulepete täielikku ja tõhusamat rakendamist, et mõlemad organisatsioonid saaksid praeguste ja tulevaste kriiside korral tulemuslikult sekkuda;

| 56. | juhib tähelepanu vajadusele võimaldada ELi-välistele NATO liikmetele ja NATO-välistele ELi liikmesriikidele ühise tegutsemise korral võrdsel määral kaasamist ja läbipaistvust, nagu rõhutatakse NATO 2020. aasta aruande („Albrighti aruanne”) kolmandas peatükis; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu vajadusele võimaldada ELi-välistele NATO liikmetele ja NATO-välistele ELi liikmesriikidele ühise tegutsemise korral võrdsel määral kaasamist ja läbipaistvust, nagu rõhutatakse NATO 2020. aasta aruande („Albrighti aruanne”) kolmandas peatükis;

| 57. | palub liikmesriikidel, kes on ühtlasi ka NATO liikmed, tagada, et NATO uus strateegiline kontseptsioon ei põhjustaks tsiviilvõimete valdkonnas tegevuse asjatut dubleerimist, mis avaldaks täiendavat survet niigi piiratud ressurssidele; on veendunud, et NATO peaks pigem saama tugineda teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu EL ja ÜRO, tsiviilvõimetele; |
| --- | --- |

57.

palub liikmesriikidel, kes on ühtlasi ka NATO liikmed, tagada, et NATO uus strateegiline kontseptsioon ei põhjustaks tsiviilvõimete valdkonnas tegevuse asjatut dubleerimist, mis avaldaks täiendavat survet niigi piiratud ressurssidele; on veendunud, et NATO peaks pigem saama tugineda teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu EL ja ÜRO, tsiviilvõimetele;

| 58. | kinnitab oma toetust ELi ja NATO koostöö tihendamisele võimete arendamisel ja NATO standardite võimalikult ulatuslikule järgimisele; toetab edasisi ühiseid pingutusi transpordihelikopterite nappuse likvideerimiseks; tervitab algatusi ELi ja NATO tegevuse kooskõlastamiseks keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaõnnetuste ning improviseeritud lõhkeseadeldiste vastastes aktsioonides ja meditsiinilise toe tagamisel, mis on mõlemad olulised nii tsiviil- kui ka sõjaliste missioonide jaoks; |
| --- | --- |

58.

kinnitab oma toetust ELi ja NATO koostöö tihendamisele võimete arendamisel ja NATO standardite võimalikult ulatuslikule järgimisele; toetab edasisi ühiseid pingutusi transpordihelikopterite nappuse likvideerimiseks; tervitab algatusi ELi ja NATO tegevuse kooskõlastamiseks keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumaõnnetuste ning improviseeritud lõhkeseadeldiste vastastes aktsioonides ja meditsiinilise toe tagamisel, mis on mõlemad olulised nii tsiviil- kui ka sõjaliste missioonide jaoks;

Euroopa Liit – OSCE – Aafrika Liit

| 59. | rõhutab tihedama koostöö vajadust ELi ja OSCE ning ELi ja Aafrika Liidu vahel nende konkreetsetes operatiivtegevuse valdkondades, varase hoiatamise parandamisel ning kriisiohjamise alase oskusteabe ja parimate tavade vahetamisel; |
| --- | --- |

59.

rõhutab tihedama koostöö vajadust ELi ja OSCE ning ELi ja Aafrika Liidu vahel nende konkreetsetes operatiivtegevuse valdkondades, varase hoiatamise parandamisel ning kriisiohjamise alase oskusteabe ja parimate tavade vahetamisel;

*

* *

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, NATO Parlamentaarsele Assambleele ning ÜRO ja NATO peasekretärile. |
| --- | --- |

60.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon asepresidendile ja kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, NATO Parlamentaarsele Assambleele ning ÜRO ja NATO peasekretärile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0015.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0061.

(3)  ELT L 201, 3.8.2010, lk 30.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/15

---

Teisipäev, 23. november 2010AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee 2009. aastal

P7_TA(2010)0425

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töö kohta 2009. aastal (2010/2236(INI))

2012/C 99 E/03

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal (Cotonou partnerlusleping) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000. aastal (Cotonou partnerlusleping) (1);

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorda, mis võeti vastu 3. aprillil 2003. aastal (2) ja mida muudeti viimati Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea) 28. novembril 2008. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee töökorda, mis võeti vastu 3. aprillil 2003. aastal (2) ja mida muudeti viimati Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea) 28. novembril 2008. aastal;

| — | võttes arvesse 20. detsembril 2005. aastal allkirjastatud Euroopa arengukonsensust (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembril 2005. aastal allkirjastatud Euroopa arengukonsensust (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (4);

| — | võttes arvesse arengusõbralikke majanduspartnerluselepinguid käsitlevat Kigali deklaratsiooni, mille parlamentaarne ühisassamblee võttis vastu 22. novembril 2007. aastal Kigalis (Rwandas) (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengusõbralikke majanduspartnerluselepinguid käsitlevat Kigali deklaratsiooni, mille parlamentaarne ühisassamblee võttis vastu 22. novembril 2007. aastal Kigalis (Rwandas) (5);

| — | võttes arvesse parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2009. aastal Luandas (Angola) vastuvõetud Luanda deklaratsiooni AKV-ELi partnerluslepingu (Cotonou partnerlusleping) teise läbivaatamise kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2009. aastal Luandas (Angola) vastuvõetud Luanda deklaratsiooni AKV-ELi partnerluslepingu (Cotonou partnerlusleping) teise läbivaatamise kohta (6);

| — | võttes arvesse 26. veebruaril 2009. aastal Georgetownis (Guyana) toimunud parlamentaarse ühisassamblee Kariibi piirkondlikul koosolekul vastu võetud Georgetowni kommünikeed (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. veebruaril 2009. aastal Georgetownis (Guyana) toimunud parlamentaarse ühisassamblee Kariibi piirkondlikul koosolekul vastu võetud Georgetowni kommünikeed (7);

| — | võttes arvesse 30. oktoobril 2009. aastal Ouagadougous (Burkina Faso) toimunud parlamentaarse ühisassamblee Lääne-Aafrika piirkondlikul koosolekul vastu võetud Ouagadougou kommünikeed (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. oktoobril 2009. aastal Ouagadougous (Burkina Faso) toimunud parlamentaarse ühisassamblee Lääne-Aafrika piirkondlikul koosolekul vastu võetud Ouagadougou kommünikeed (8);

| — | võttes arvesse 18. detsembril 2007. aastal allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembril 2007. aastal allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas (9);

| — | võttes arvesse järgmisi parlamentaarse ühisassamblee poolt 2009. aastal vastu võetud resolutsioone: |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järgmisi parlamentaarse ühisassamblee poolt 2009. aastal vastu võetud resolutsioone:

| — | etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides (10), |
| --- | --- |

—

etnilise, kultuurilise ja usulise mitmekesisuse demokraatliku integreerimise probleemide kohta AKV ja ELi riikides (10),

| — | majanduspartnerluslepingute ja nende mõju kohta AKV riikidele (11), |
| --- | --- |

—

majanduspartnerluslepingute ja nende mõju kohta AKV riikidele (11),

| — | kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele (12), |
| --- | --- |

—

kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele (12),

| — | Cotonou partnerluslepingu rolli kohta AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel (13), |
| --- | --- |

—

Cotonou partnerluslepingu rolli kohta AKV riikide toidu- ja finantskriisi käsitlemisel (13),

| — | rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias (14), |
| --- | --- |

—

rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja valitsemistava saavutamise ja edendamise kohta Somaalias (14),

| — | ülemaailmse juhtimise ja rahvusvaheliste institutsioonide reformi kohta (15), |
| --- | --- |

—

ülemaailmse juhtimise ja rahvusvaheliste institutsioonide reformi kohta (15),

| — | finantskriisi mõju kohta AKV riikidele (16), |
| --- | --- |

—

finantskriisi mõju kohta AKV riikidele (16),

| — | sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ja noorte osaluse kohta (17), |
| --- | --- |

—

sotsiaalse ja kultuurilise integratsiooni ja noorte osaluse kohta (17),

| — | kliimamuutuse kohta (18), |
| --- | --- |

—

kliimamuutuse kohta (18),

| — | olukorra kohta Madagaskaril (19); |
| --- | --- |

—

olukorra kohta Madagaskaril (19);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0315/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A7-0315/2010),

| A. | arvestades, et parlamentaarse ühisassamblee liikmed väljendasid 2009. aasta aprillis Prahas (Tšehhi Vabariik) ja 2009. aasta detsembris Luandas (Angola) toimunud korraliste istungjärkude sõnavõttudes muret majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste viimase aja seisu pärast; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et parlamentaarse ühisassamblee liikmed väljendasid 2009. aasta aprillis Prahas (Tšehhi Vabariik) ja 2009. aasta detsembris Luandas (Angola) toimunud korraliste istungjärkude sõnavõttudes muret majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste viimase aja seisu pärast;

| B. | arvestades, et vastu on võetud eespool nimetatud määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega nähakse ette ka AKV riikide suhtes kohaldatavad temaatilised programmid ja kaasnevate meetmete programm suhkruprotokolliga liitunud AKV riikidele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastu on võetud eespool nimetatud määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega nähakse ette ka AKV riikide suhtes kohaldatavad temaatilised programmid ja kaasnevate meetmete programm suhkruprotokolliga liitunud AKV riikidele;

| C. | arvestades 2007. aasta juunis parlamentaarse ühisassamblee Wiesbadeni istungjärgul arengu ja humanitaarabi voliniku võetud kohustust edastada AKV riikide riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid (2008–2013) parlamentidele demokraatliku kontrolli teostamiseks; ning tundes heameelt asjaolu üle, et see kohustus on täidetud; |
| --- | --- |

C.

arvestades 2007. aasta juunis parlamentaarse ühisassamblee Wiesbadeni istungjärgul arengu ja humanitaarabi voliniku võetud kohustust edastada AKV riikide riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid (2008–2013) parlamentidele demokraatliku kontrolli teostamiseks; ning tundes heameelt asjaolu üle, et see kohustus on täidetud;

| D. | arvestades, et Cotonou partnerluslepingu muutmine 2010. aastal on hea võimalus tugevdada parlamentaarse ühisassamblee rolli ja tema piirkondlikku mõõdet ning arendada edasi parlamentaarset kontrolli AKV piirkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Cotonou partnerluslepingu muutmine 2010. aastal on hea võimalus tugevdada parlamentaarse ühisassamblee rolli ja tema piirkondlikku mõõdet ning arendada edasi parlamentaarset kontrolli AKV piirkonnas;

| E. | arvestades 2009. aastal Guyanas ja Burkina Fasos toimunud parlamentaarse ühisassamblee kahe piirkondliku koosoleku märkimisväärset edu, mille tulemusena võeti vastu ülalnimetatud Georgetowni ja Ouagadougou kommünikeed; |
| --- | --- |

E.

arvestades 2009. aastal Guyanas ja Burkina Fasos toimunud parlamentaarse ühisassamblee kahe piirkondliku koosoleku märkimisväärset edu, mille tulemusena võeti vastu ülalnimetatud Georgetowni ja Ouagadougou kommünikeed;

| F. | arvestades, et olukord Nigeris, Guineas ja Madagaskaril 2009. aastal halvenes, mille tulemusena kaotati kõigis kolmes riigis parlamentaarne demokraatia ning Luandas toimunud parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgul degradeeriti nende riikide esindajad vaatlejateks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et olukord Nigeris, Guineas ja Madagaskaril 2009. aastal halvenes, mille tulemusena kaotati kõigis kolmes riigis parlamentaarne demokraatia ning Luandas toimunud parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgul degradeeriti nende riikide esindajad vaatlejateks;

| G. | arvestades, et Kongo Demokraatlikus Vabariigis kestev konflikt on toonud kaasa tõsised ja korduvad inimõiguste rikkumised; arvestades, et rahvusvaheliselt üldsuselt vajatakse tõhusat humanitaarabi ning suuremat pühendumust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Kongo Demokraatlikus Vabariigis kestev konflikt on toonud kaasa tõsised ja korduvad inimõiguste rikkumised; arvestades, et rahvusvaheliselt üldsuselt vajatakse tõhusat humanitaarabi ning suuremat pühendumust;

| H. | võttes arvesse Üleaafrikalise Parlamendi tööd ning ametlike suhete loomist Euroopa Parlamendi ja Üleaafrikalise Parlamendi vahel ning Euroopa Parlamendi parlamentidevahelise delegatsiooni loomist Üleaafrikalise Parlamendiga suhtlemiseks, |
| --- | --- |

H.

võttes arvesse Üleaafrikalise Parlamendi tööd ning ametlike suhete loomist Euroopa Parlamendi ja Üleaafrikalise Parlamendi vahel ning Euroopa Parlamendi parlamentidevahelise delegatsiooni loomist Üleaafrikalise Parlamendiga suhtlemiseks,

| 1. | väljendab heameelt asjaolu üle, et parlamentaarne ühisassamblee toimis 2009. aastal ELi ja AKV riikide vahelistel Cotonou lepingu läbirääkimistel jätkuvalt avatud, demokraatliku ja süvendatud dialoogi raamistikuna, ning nõuab süvendatud poliitilist dialoogi; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt asjaolu üle, et parlamentaarne ühisassamblee toimis 2009. aastal ELi ja AKV riikide vahelistel Cotonou lepingu läbirääkimistel jätkuvalt avatud, demokraatliku ja süvendatud dialoogi raamistikuna, ning nõuab süvendatud poliitilist dialoogi;

| 2. | tunneb heameelt uue kaubandusvoliniku positiivse vastuse üle mitme AKV riigi ja piirkonna taotlusele arutada uuesti majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel vaidlusi tekitanud küsimusi kooskõlas Euroopa Komisjoni presidendi avaldustega; rõhutab vajadust range parlamentaarse järelevalve järele majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ja rakendamise ajal; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt uue kaubandusvoliniku positiivse vastuse üle mitme AKV riigi ja piirkonna taotlusele arutada uuesti majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel vaidlusi tekitanud küsimusi kooskõlas Euroopa Komisjoni presidendi avaldustega; rõhutab vajadust range parlamentaarse järelevalve järele majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ja rakendamise ajal;

| 3. | rõhutab eelkõige AKV riikide parlamentide ning kohalike omavalitsuste ja riigist sõltumatute organite olulist rolli riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide järelevalves ja haldamises ning Euroopa Arengufondi rakendamises, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama nende osalemist; rõhutab ka vajadust range parlamentaarse kontrolli järele majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ajal; |
| --- | --- |

3.

rõhutab eelkõige AKV riikide parlamentide ning kohalike omavalitsuste ja riigist sõltumatute organite olulist rolli riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide järelevalves ja haldamises ning Euroopa Arengufondi rakendamises, ning kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama nende osalemist; rõhutab ka vajadust range parlamentaarse kontrolli järele majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste ajal;

| 4. | kutsub AKV riikide parlamente üles nõudma oma valitsustelt ja Euroopa Komisjonilt enda kaasamist ELi ja oma riigi vahelist koostööd puudutavate riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide (aastateks 2008–2013) ettevalmistamisse ja rakendamisse ning tagama nende täielikku osalemist majanduspartnerluslepingute läbirääkimistes; |
| --- | --- |

4.

kutsub AKV riikide parlamente üles nõudma oma valitsustelt ja Euroopa Komisjonilt enda kaasamist ELi ja oma riigi vahelist koostööd puudutavate riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide (aastateks 2008–2013) ettevalmistamisse ja rakendamisse ning tagama nende täielikku osalemist majanduspartnerluslepingute läbirääkimistes;

| 5. | kutsub Euroopa Komisjoni üles edastama AKV riikide parlamentidele kogu olemasolevat teavet ning aitama neil teostada demokraatlikku kontrolli, eelkõige tugevdades nende suutlikkust, eriti läbirääkimiste ajal ja majanduspartnerluslepingute rakendamisel; |
| --- | --- |

5.

kutsub Euroopa Komisjoni üles edastama AKV riikide parlamentidele kogu olemasolevat teavet ning aitama neil teostada demokraatlikku kontrolli, eelkõige tugevdades nende suutlikkust, eriti läbirääkimiste ajal ja majanduspartnerluslepingute rakendamisel;

| 6. | juhib tähelepanu parlamentaarse ühisassamblee murele praeguse finantskriisi tagajärgede pärast, parlamentaarse ühisassamblee poolt Luandas vastu võetud resolutsioonile finantskriisi mõju kohta AKV riikidele ning resolutsioonidele selle mõju kohta AKV riikidele ja kriisi lahendamise kohta AKV riikides; ergutab parlamentaarset ühisassambleed kõnealuses valdkonnas tööd jätkama ning kaaluma muid täiendavaid ja uuenduslikke arengu rahastamise allikaid, nagu näiteks rahvusvaheline finantstehingute maks; kutsub lisaks parlamentaarset ühisassambleed üles käsitlema maksuparadiiside likvideerimise küsimust; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu parlamentaarse ühisassamblee murele praeguse finantskriisi tagajärgede pärast, parlamentaarse ühisassamblee poolt Luandas vastu võetud resolutsioonile finantskriisi mõju kohta AKV riikidele ning resolutsioonidele selle mõju kohta AKV riikidele ja kriisi lahendamise kohta AKV riikides; ergutab parlamentaarset ühisassambleed kõnealuses valdkonnas tööd jätkama ning kaaluma muid täiendavaid ja uuenduslikke arengu rahastamise allikaid, nagu näiteks rahvusvaheline finantstehingute maks; kutsub lisaks parlamentaarset ühisassambleed üles käsitlema maksuparadiiside likvideerimise küsimust;

| 7. | tervitab endise arengu ja humanitaarabi voliniku poolt parlamentaarse ühisassamblee eespool nimetatud Kigali istungjärgul võetud kohustust edastada AKV riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid (2008–2013) parlamentidele demokraatliku kontrolli teostamiseks; tunneb ka heameelt töö üle, mida teatavate AKV riikide parlamendid on dokumentide analüüsimisel juba teinud, ja piirkondlike strateegiadokumentide kontrolli üle parlamentaarse ühisassamblee poolt enne vahehindamist, ning nõuab kõnealuse panuse nõuetekohast arvessevõtmist; |
| --- | --- |

7.

tervitab endise arengu ja humanitaarabi voliniku poolt parlamentaarse ühisassamblee eespool nimetatud Kigali istungjärgul võetud kohustust edastada AKV riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid (2008–2013) parlamentidele demokraatliku kontrolli teostamiseks; tunneb ka heameelt töö üle, mida teatavate AKV riikide parlamendid on dokumentide analüüsimisel juba teinud, ja piirkondlike strateegiadokumentide kontrolli üle parlamentaarse ühisassamblee poolt enne vahehindamist, ning nõuab kõnealuse panuse nõuetekohast arvessevõtmist;

| 8. | tuletab seejuures meelde vajadust kaasata parlamendid tihedalt demokraatlikku protsessi ja riikide arengustrateegiatesse; rõhutab parlamentide esmatähtsat rolli arengupoliitika väljatöötamisel, elluviimisel ja järelevalves; |
| --- | --- |

8.

tuletab seejuures meelde vajadust kaasata parlamendid tihedalt demokraatlikku protsessi ja riikide arengustrateegiatesse; rõhutab parlamentide esmatähtsat rolli arengupoliitika väljatöötamisel, elluviimisel ja järelevalves;

| 9. | kordab oma seisukohta, et Euroopa Arengufond (EAF) tuleks lülitada liidu eelarvesse, et suurendada arengukoostöö poliitika ühtsust, läbipaistvust ja tõhusust ning tagada selle demokraatlik kontroll; rõhutab, et EAFi lülitamine liidu eelarvesse on ka sobiv vastus järjestikuste EAFide täitmis- ja ratifitseerimisprobleemidele; |
| --- | --- |

9.

kordab oma seisukohta, et Euroopa Arengufond (EAF) tuleks lülitada liidu eelarvesse, et suurendada arengukoostöö poliitika ühtsust, läbipaistvust ja tõhusust ning tagada selle demokraatlik kontroll; rõhutab, et EAFi lülitamine liidu eelarvesse on ka sobiv vastus järjestikuste EAFide täitmis- ja ratifitseerimisprobleemidele;

| 10. | kutsub parlamente üles teostama tihedat parlamentaarset kontrolli EAFi üle; rõhutab parlamentaarse ühisassamblee keskset rolli selles arutelus ning kutsub parlamentaarset ühisassambleed ja AKV riikide parlamente üles selles aktiivselt osalema, eelkõige seoses muudetud Cotonou partnerluslepingu ratifitseerimisega; |
| --- | --- |

10.

kutsub parlamente üles teostama tihedat parlamentaarset kontrolli EAFi üle; rõhutab parlamentaarse ühisassamblee keskset rolli selles arutelus ning kutsub parlamentaarset ühisassambleed ja AKV riikide parlamente üles selles aktiivselt osalema, eelkõige seoses muudetud Cotonou partnerluslepingu ratifitseerimisega;

| 11. | tervitab parlamentaarse ühisassamblee järjest parlamentaarsemat ja seega poliitilisemat iseloomu ning selle liikmete järjest aktiivsemat rolli ja arutelude paremat kvaliteeti, mis aitavad otsustavalt kaasa AKV–ELi partnerlusele; |
| --- | --- |

11.

tervitab parlamentaarse ühisassamblee järjest parlamentaarsemat ja seega poliitilisemat iseloomu ning selle liikmete järjest aktiivsemat rolli ja arutelude paremat kvaliteeti, mis aitavad otsustavalt kaasa AKV–ELi partnerlusele;

| 12. | on seisukohal, et 2. detsembril 2009. aastal Luandas parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeeste esitatud deklaratsioon Nigeri kohta ja eespool nimetatud resolutsioon olukorra kohta Madagaskaril on kõnealuse tõhustatud dialoogi märkimisväärsed näited; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et 2. detsembril 2009. aastal Luandas parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeeste esitatud deklaratsioon Nigeri kohta ja eespool nimetatud resolutsioon olukorra kohta Madagaskaril on kõnealuse tõhustatud dialoogi märkimisväärsed näited;

| 13. | kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles jälgima olukorda Sudaanis, Madagaskaril, Nigeris ja Guinea Conakrys; |
| --- | --- |

13.

kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles jälgima olukorda Sudaanis, Madagaskaril, Nigeris ja Guinea Conakrys;

| 14. | kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles jätkama arutelu Somaalia olukorra üle, mis ohustab somaallaste elusid ja piirkonna julgeolekut, ning kutsub ELi üles kinni pidama oma kohustustest seoses õigusriigi põhimõtte edendamise, piirkonnas stabiilse olukorra taastamise ja piraatluse vastu võitlemisega; |
| --- | --- |

14.

kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles jätkama arutelu Somaalia olukorra üle, mis ohustab somaallaste elusid ja piirkonna julgeolekut, ning kutsub ELi üles kinni pidama oma kohustustest seoses õigusriigi põhimõtte edendamise, piirkonnas stabiilse olukorra taastamise ja piraatluse vastu võitlemisega;

| 15. | kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles aitama jätkuvalt kaasa rahvusvahelise üldsuse pingutustele tõsta teadlikkust seoses Kongo Demokraatliku Vabariigi idapiirkonnas toimuvate konfliktidega, edendada kriisile läbirääkimiste teel poliitilise lahenduse leidmist ning toetada igasugust tegevust, mida võidakse läbirääkimistel lahendusena välja pakkuda; |
| --- | --- |

15.

kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles aitama jätkuvalt kaasa rahvusvahelise üldsuse pingutustele tõsta teadlikkust seoses Kongo Demokraatliku Vabariigi idapiirkonnas toimuvate konfliktidega, edendada kriisile läbirääkimiste teel poliitilise lahenduse leidmist ning toetada igasugust tegevust, mida võidakse läbirääkimistel lahendusena välja pakkuda;

| 16. | kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles jätkama ja tõhustama dialoogi Üleaafrikalise Parlamendi ja piirkondlike organisatsioonide parlamentidega, arvestades piirkondliku integratsiooni tähtsust AKV riikides rahu ja arengu saavutamiseks; |
| --- | --- |

16.

kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles jätkama ja tõhustama dialoogi Üleaafrikalise Parlamendi ja piirkondlike organisatsioonide parlamentidega, arvestades piirkondliku integratsiooni tähtsust AKV riikides rahu ja arengu saavutamiseks;

| 17. | avaldab kahetsust, et ELi ja Aafrika ühisstrateegia koostamisel ei konsulteeritud piisavalt parlamentaarse ühisassambleega, ja loodab, et parlamentaarne ühisassamblee kaasatakse aktiivselt selle strateegia elluviimisse; |
| --- | --- |

17.

avaldab kahetsust, et ELi ja Aafrika ühisstrateegia koostamisel ei konsulteeritud piisavalt parlamentaarse ühisassambleega, ja loodab, et parlamentaarne ühisassamblee kaasatakse aktiivselt selle strateegia elluviimisse;

| 18. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2009. aastal toimusid Cotonou partnerluslepingus ja parlamentaarse ühisassamblee töökorras ette nähtud piirkondlikud koosolekud; on arvamusel, et nendel koosolekutel sai arutleda tõsiselt piirkondlike küsimuste üle, sealhulgas konflikti ärahoidmise ja lahendamise, piirkondliku ühekuuluvuse, inimõiguste, keskkonnaküsimuste ja majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste üle; tunnustab Guyanas ja Burkina Fasos toimunud kahe hästi õnnestunud koosoleku korraldajate tööd; |
| --- | --- |

18.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 2009. aastal toimusid Cotonou partnerluslepingus ja parlamentaarse ühisassamblee töökorras ette nähtud piirkondlikud koosolekud; on arvamusel, et nendel koosolekutel sai arutleda tõsiselt piirkondlike küsimuste üle, sealhulgas konflikti ärahoidmise ja lahendamise, piirkondliku ühekuuluvuse, inimõiguste, keskkonnaküsimuste ja majanduspartnerluslepingu läbirääkimiste üle; tunnustab Guyanas ja Burkina Fasos toimunud kahe hästi õnnestunud koosoleku korraldajate tööd;

| 19. | kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles tagama oma piirkondlikel koosolekutel tihedat järelevalvet majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste üle; |
| --- | --- |

19.

kutsub parlamentaarset ühisassambleed üles tagama oma piirkondlikel koosolekutel tihedat järelevalvet majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste üle;

| 20. | avaldab kahetsust selle üle, et nõukogu jättis tähelepanuta Euroopa Parlamendi korduvad üleskutsed, eelkõige Luanda parlamentaarsel ühisassambleel, lisada muudetud Cotonou lepingusse rangem säte mittediskrimineerimise kohta; |
| --- | --- |

20.

avaldab kahetsust selle üle, et nõukogu jättis tähelepanuta Euroopa Parlamendi korduvad üleskutsed, eelkõige Luanda parlamentaarsel ühisassambleel, lisada muudetud Cotonou lepingusse rangem säte mittediskrimineerimise kohta;

| 21. | kordab, et inimõiguste universaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõte on alus legitiimse demokraatliku valitsemistava ja poliitilise arutelu parandamiseks parlamentaarsel ühisassambleel; |
| --- | --- |

21.

kordab, et inimõiguste universaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõte on alus legitiimse demokraatliku valitsemistava ja poliitilise arutelu parandamiseks parlamentaarsel ühisassambleel;

| 22. | julgustab parlamentaarset ühisassambleed tugevdama oma poliitikakomitee rolli, et assambleest saaks AKV ja ELi partnerluse tõeline foorum, kus arutletakse inimõiguste austamise, ühiskonna demokratiseerimise ning konfliktide ärahoidmise ja lahendamise üle; |
| --- | --- |

22.

julgustab parlamentaarset ühisassambleed tugevdama oma poliitikakomitee rolli, et assambleest saaks AKV ja ELi partnerluse tõeline foorum, kus arutletakse inimõiguste austamise, ühiskonna demokratiseerimise ning konfliktide ärahoidmise ja lahendamise üle;

| 23. | kiidab ka heaks parlamentaarse ühisassamblee poliitikakomitee Luandas vastuvõetud raporti ülemaailmse juhtimise kohta, milles nõuti põhjalike reformide tegemist maailma finantsasutustes; |
| --- | --- |

23.

kiidab ka heaks parlamentaarse ühisassamblee poliitikakomitee Luandas vastuvõetud raporti ülemaailmse juhtimise kohta, milles nõuti põhjalike reformide tegemist maailma finantsasutustes;

| 24. | märgib ära parlamentaarse ühisassamblee majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjoni kavatsuse jätkata tööd majanduspartnerluslepingute ja kriisist väljumise viiside valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

märgib ära parlamentaarse ühisassamblee majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjoni kavatsuse jätkata tööd majanduspartnerluslepingute ja kriisist väljumise viiside valdkonnas;

| 25. | tõstab esile parlamentaarse ühisassamblee sotsiaal- ja keskkonnakomitee tööd seoses selle raportiga laste töö kohta ning kavatsusega organiseerida analüüs ja arutelu, mis käsitleks keskkonda ja sotsiaalolukorda AKV riikides; |
| --- | --- |

25.

tõstab esile parlamentaarse ühisassamblee sotsiaal- ja keskkonnakomitee tööd seoses selle raportiga laste töö kohta ning kavatsusega organiseerida analüüs ja arutelu, mis käsitleks keskkonda ja sotsiaalolukorda AKV riikides;

| 26. | tunneb ka heameelt 2009. aastal vastuvõetud kliimamuutust käsitlevate raportite ja resolutsioonide üle, tänu millele tõusid Kopenhaageni tippkohtumisel esile ka parlamentaarse ühisassamblee arvamused; |
| --- | --- |

26.

tunneb ka heameelt 2009. aastal vastuvõetud kliimamuutust käsitlevate raportite ja resolutsioonide üle, tänu millele tõusid Kopenhaageni tippkohtumisel esile ka parlamentaarse ühisassamblee arvamused;

| 27. | tunneb heameelt valitsusväliste osalejate suureneva osavõtu üle parlamentaarse ühisassamblee istungjärkudest, mida näitasid praegust rahvusvahelist kriisi käsitleva ülalnimetatud Port Moresby deklaratsiooni vastuvõtmiseni viinud arutelu ning majanduspartnerite raport majanduspartnerluslepingute kohta, mis esitati parlamentaarse ühisassamblee Ljubljanas toimunud istungjärgul; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt valitsusväliste osalejate suureneva osavõtu üle parlamentaarse ühisassamblee istungjärkudest, mida näitasid praegust rahvusvahelist kriisi käsitleva ülalnimetatud Port Moresby deklaratsiooni vastuvõtmiseni viinud arutelu ning majanduspartnerite raport majanduspartnerluslepingute kohta, mis esitati parlamentaarse ühisassamblee Ljubljanas toimunud istungjärgul;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, AKV nõukogule, parlamentaarse ühisassamblee juhatusele ning Tšehhi Vabariigi ja Angola valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, AKV nõukogule, parlamentaarse ühisassamblee juhatusele ning Tšehhi Vabariigi ja Angola valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(2)  ELT C 231, 26.9.2003, lk 68.

(3)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(4)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41 (muudetud komisjoni 14. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 960/2009, ELT L 270, 15.10.2009, lk 8).

(5)  ELT C 58, 1.3.2008, lk 44.

(6)  ELT C 68, 18.3.2010, lk 43.

(7)  AP/100.509.

(8)  AP/100 607.

(9)  Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ühisavaldus: „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas” (ELT C 25, 30.1.2008, lk 1).

(10)  ELT C 221, 14.9.2009, lk 19.

(11)  ELT C 221, 14.9.2009, lk 24.

(12)  ELT C 221, 14.9.2009, lk 31.

(13)  ELT C 221, 14.9.2009, lk 38.

(14)  ELT C 221, 14.9.2009, lk 43.

(15)  ELT C 68, 18.3.2010, lk 20.

(16)  ELT C 68, 18.3.2010, lk 24.

(17)  ELT C 68, 18.3.2010, lk 29.

(18)  ELT C 68, 18.3.2010, lk 36.

(19)  ELT C 68, 18.3.2010, lk 40.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/19

---

Teisipäev, 23. november 2010Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja erekonnaõiguslikud ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevad aspektid

P7_TA(2010)0426

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava tsiviil-, kaubandus- ja perekonnaõiguslike ning rahvusvahelisest eraõigusest tulenevate aspektide kohta (2010/2080(INI))

2012/C 99 E/04

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 67 ja 81; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 67 ja 81;

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” (KOM(2009)0262), milles on esitatud komisjoni esmatähtsad ülesanded kõnealuses valdkonnas aastateks 2010–2014, ning komisjoni Haagi programmi ja tegevuskava hindamist (KOM(2009)0263) ja sellega seotud rakendamise tulemustabelit (SEK(2009)0765), samuti riikide parlamentide, kodanikuühiskonna ning ELi asutuste ja organite poolset panust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” (KOM(2009)0262), milles on esitatud komisjoni esmatähtsad ülesanded kõnealuses valdkonnas aastateks 2010–2014, ning komisjoni Haagi programmi ja tegevuskava hindamist (KOM(2009)0263) ja sellega seotud rakendamise tulemustabelit (SEK(2009)0765), samuti riikide parlamentide, kodanikuühiskonna ning ELi asutuste ja organite poolset panust;

| — | võttes arvesse nõukogu eesistujariigi 2. detsembri 2009. aasta dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses” (17024/09); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistujariigi 2. detsembri 2009. aasta dokumenti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses” (17024/09);

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni Stockholmi programmi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni Stockholmi programmi kohta (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2010. aasta teatist Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava kohta (KOM(2010)0171); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2010. aasta teatist Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava kohta (KOM(2010)0171);

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni õigusalase koolituse kohta – Stockholmi programm (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni õigusalase koolituse kohta – Stockholmi programm (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0252/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0252/2010),

| A. | arvestades, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala on liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala on liidu ja liikmesriikide jagatud pädevuses;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 67 rõhutatakse liikmesriikide erinevate õigustraditsioonide ja -süsteemide austamist ning õiguskaitse kättesaadavuse parandamist eelkõige vastastikuse tunnustamise põhimõtte kaudu; arvestades, et selleks on vaja vastastikust usaldust ning vastastikuseks usalduseks on omakorda vaja eri õigustraditsioonide ja meetodite sügavamat mõistmist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 67 rõhutatakse liikmesriikide erinevate õigustraditsioonide ja -süsteemide austamist ning õiguskaitse kättesaadavuse parandamist eelkõige vastastikuse tunnustamise põhimõtte kaudu; arvestades, et selleks on vaja vastastikust usaldust ning vastastikuseks usalduseks on omakorda vaja eri õigustraditsioonide ja meetodite sügavamat mõistmist;

| C. | arvestades, et sellest ajast saadik, kui liit sai esmakordselt justiits- ja siseküsimuste alase pädevuse, millele järgnes vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala loomine, on valitsuste vahel sõlmitud mitmete rahvusvahelise eraõiguse konventsioonide põhjal ning neid edasi arendades toimunud tsiviilõiguse alal suur edasiminek; arvestades, et komisjon on nüüd esitanud väga ambitsioonika plaani, mis vastab paljudele parlamendi poolt viimasel ajal esitatud nõudmistele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sellest ajast saadik, kui liit sai esmakordselt justiits- ja siseküsimuste alase pädevuse, millele järgnes vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala loomine, on valitsuste vahel sõlmitud mitmete rahvusvahelise eraõiguse konventsioonide põhjal ning neid edasi arendades toimunud tsiviilõiguse alal suur edasiminek; arvestades, et komisjon on nüüd esitanud väga ambitsioonika plaani, mis vastab paljudele parlamendi poolt viimasel ajal esitatud nõudmistele;

| D. | arvestades kõnealuse plaani ambitsioonikuse ja liidu märkimisväärsete saavutustega valdkonnas, tuleks nüüd aeg maha võtta ja kaalutleda, mida EL tsiviilõiguse vallas ette võtab eelkõige selleks, et lähenemine muutuks strateegilisemaks ja vähem killustatuks ning põhineks kodanike ja ettevõtjate tegelikel vajadustel, kes ühisturul oma õigusi ja vabadusi kasutavad; samuti tuleks arvesse võtta, kui keeruline on õigusloome jagatud pädevusega valdkonnas, kus ühtlustamine ei ole sageli võimalik ja dubleerimist on vaja vältida ning kus seepärast tuleb austada ja omavahel sobitada radikaalselt erinevaid õiguslikke lähenemisviise ja põhiõiguslikke traditsioone; samas tuleks ELi lähenemisviisi selles valdkonnas täpsemalt kavandada, et saada paremini aru eesmärkidest ja üldise plaani raames leida parimad probleemide lahendamise viisid; arvestades, et esmalt on vaja keskenduda olemasolevate meetmete toimivuse tagamisele ning juba tehtud edusammude kinnistamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades kõnealuse plaani ambitsioonikuse ja liidu märkimisväärsete saavutustega valdkonnas, tuleks nüüd aeg maha võtta ja kaalutleda, mida EL tsiviilõiguse vallas ette võtab eelkõige selleks, et lähenemine muutuks strateegilisemaks ja vähem killustatuks ning põhineks kodanike ja ettevõtjate tegelikel vajadustel, kes ühisturul oma õigusi ja vabadusi kasutavad; samuti tuleks arvesse võtta, kui keeruline on õigusloome jagatud pädevusega valdkonnas, kus ühtlustamine ei ole sageli võimalik ja dubleerimist on vaja vältida ning kus seepärast tuleb austada ja omavahel sobitada radikaalselt erinevaid õiguslikke lähenemisviise ja põhiõiguslikke traditsioone; samas tuleks ELi lähenemisviisi selles valdkonnas täpsemalt kavandada, et saada paremini aru eesmärkidest ja üldise plaani raames leida parimad probleemide lahendamise viisid; arvestades, et esmalt on vaja keskenduda olemasolevate meetmete toimivuse tagamisele ning juba tehtud edusammude kinnistamisele;

| E. | arvestades, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala saavutuste hulgas on esikohal rahvusvahelise eraõiguse normide ühtlustamine, mis on edenenud jõudsalt; arvestades, et rahvusvaheline eraõigus pakub riikidele suurepärast võimalust üksteise õigussüsteemide vastastikuseks tunnustamiseks ja austamiseks, ning arvestades, et avaliku korra klauslid on põhiseadustest tulenevate riiklike nõuete kaitsmise viimane vahend; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala saavutuste hulgas on esikohal rahvusvahelise eraõiguse normide ühtlustamine, mis on edenenud jõudsalt; arvestades, et rahvusvaheline eraõigus pakub riikidele suurepärast võimalust üksteise õigussüsteemide vastastikuseks tunnustamiseks ja austamiseks, ning arvestades, et avaliku korra klauslid on põhiseadustest tulenevate riiklike nõuete kaitsmise viimane vahend;

| F. | arvestades ühtlustamist või standardite kehtestamist, mida sobib kasutada teatavates valdkondades, kus standardiseerimine on soovitav, kuigi mitte nõutav (näiteks tarbijakaitse valdkond), kuid mida kasutatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alal piiratult; |
| --- | --- |

F.

arvestades ühtlustamist või standardite kehtestamist, mida sobib kasutada teatavates valdkondades, kus standardiseerimine on soovitav, kuigi mitte nõutav (näiteks tarbijakaitse valdkond), kuid mida kasutatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alal piiratult;

| G. | arvestades, et Euroopa lepinguõiguse eelnõu koostamine on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala lähiaastate olulisemaid algatusi, mis võib lõppeda nn valikulise 28. tsiviilõiguse korraga kui alternatiiviga konkreetsete valdkondade õigusaktide ühtlustamise tavapärasele viisile; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa lepinguõiguse eelnõu koostamine on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala lähiaastate olulisemaid algatusi, mis võib lõppeda nn valikulise 28. tsiviilõiguse korraga kui alternatiiviga konkreetsete valdkondade õigusaktide ühtlustamise tavapärasele viisile;

| H. | arvestades, et on olemas eraldi õigusaktid ja tegevus menetlusõiguse alal; nende alade meetmed on vaidluste lahendamise käigus mitmeti otsustava tähtsusega piiriüleste vaidluste puhul, sest vaatamata sellele, millisel määral materiaalõigust ühtlustatakse, kogevad kodanikud ja ettevõtjad ikkagi siseriiklikust menetlusõigusest johtuvaid tõkkeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et on olemas eraldi õigusaktid ja tegevus menetlusõiguse alal; nende alade meetmed on vaidluste lahendamise käigus mitmeti otsustava tähtsusega piiriüleste vaidluste puhul, sest vaatamata sellele, millisel määral materiaalõigust ühtlustatakse, kogevad kodanikud ja ettevõtjad ikkagi siseriiklikust menetlusõigusest johtuvaid tõkkeid;

| I. | arvestades, et erinevate õigussüsteemide kooseksisteerimist liidus tuleks pidada tugevuseks, mis on olnud eeskujuks õigussüsteemidele kogu maailmas; siiski ei tohiks õigussüsteemide erinevused takistada Euroopa õiguse edaspidist arengut; arvestades, et otsene ja kontseptuaalne lahknevus õigussüsteemide vahel ei ole iseenesest probleem; arvestades siiski, et tuleb tegeleda sellest lahknevusest kodanike jaoks tulenevate negatiivsete õiguslike tagajärgedega; arvestades, et tuleks kohaldada teatavate sätete mudelina kasutamise põhimõtet ehk altpoolt tuleval algatusel põhinevat lähenemisviisi ühtlustamisele, ergutades majanduslikku ja intellektuaalset teabevahetust eri õigussüsteemide vahel; arvestades, et võime mõista ja ohjata meie õigussüsteemide vahelisi erinevusi võib põhineda ainult Euroopa õiguskultuuril, mida tuleb edendada teadmiste jagamise ja suhtluse kaudu, võrdleva õiguse alaste süvendatud uuringutega ning muutes põhjalikult viisi, kuidas ülikoolides õigusteadust õpetatakse, ning tagades, et kohtunikud osalevad koolituses ja erialases enesetäiendamises, nagu selgitatakse parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioonis, samuti tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et ületada keelebarjäärid; arvestades, et kuigi see on aeganõudev, tuleb seda kaaluda ja kavandada praegu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et erinevate õigussüsteemide kooseksisteerimist liidus tuleks pidada tugevuseks, mis on olnud eeskujuks õigussüsteemidele kogu maailmas; siiski ei tohiks õigussüsteemide erinevused takistada Euroopa õiguse edaspidist arengut; arvestades, et otsene ja kontseptuaalne lahknevus õigussüsteemide vahel ei ole iseenesest probleem; arvestades siiski, et tuleb tegeleda sellest lahknevusest kodanike jaoks tulenevate negatiivsete õiguslike tagajärgedega; arvestades, et tuleks kohaldada teatavate sätete mudelina kasutamise põhimõtet ehk altpoolt tuleval algatusel põhinevat lähenemisviisi ühtlustamisele, ergutades majanduslikku ja intellektuaalset teabevahetust eri õigussüsteemide vahel; arvestades, et võime mõista ja ohjata meie õigussüsteemide vahelisi erinevusi võib põhineda ainult Euroopa õiguskultuuril, mida tuleb edendada teadmiste jagamise ja suhtluse kaudu, võrdleva õiguse alaste süvendatud uuringutega ning muutes põhjalikult viisi, kuidas ülikoolides õigusteadust õpetatakse, ning tagades, et kohtunikud osalevad koolituses ja erialases enesetäiendamises, nagu selgitatakse parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioonis, samuti tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et ületada keelebarjäärid; arvestades, et kuigi see on aeganõudev, tuleb seda kaaluda ja kavandada praegu;

| J. | arvestades, et vahepeal tuleks Euroopa tasandil julgustada ja edendada laialdasemat dialoogi ja kutsealast suhtlust, et võimaldada õpetamises ja kavades muudatuste kindlaksmääramist vastavalt õigusala töötajate, nende klientide ja kogu turu vajadustele; arvestades, et komisjoni tulevases teatises tegevuskava kohta, mis käsitleb Euroopa koolitust kõikide õigusvaldkonna ametite esindajatele, tuleks arvesse võtta erinevaid õpetamistavasid ja -meetodeid ning samuti mitmesugustes geograafilistes või õigustava piirkondades tegutsevate õigusala töötajate erinevaid vajadusi, soodustades samaaegselt parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vahepeal tuleks Euroopa tasandil julgustada ja edendada laialdasemat dialoogi ja kutsealast suhtlust, et võimaldada õpetamises ja kavades muudatuste kindlaksmääramist vastavalt õigusala töötajate, nende klientide ja kogu turu vajadustele; arvestades, et komisjoni tulevases teatises tegevuskava kohta, mis käsitleb Euroopa koolitust kõikide õigusvaldkonna ametite esindajatele, tuleks arvesse võtta erinevaid õpetamistavasid ja -meetodeid ning samuti mitmesugustes geograafilistes või õigustava piirkondades tegutsevate õigusala töötajate erinevaid vajadusi, soodustades samaaegselt parimate tavade vahetamist;

| K. | arvestades, et on ülimalt tähtis mitte jätta õigusala töötajaid Euroopa õiguskultuuri rajamisest välja; arvestades, et kuigi enesestmõistetavalt jääb vastutus juristide ja nende klientide vajadustele kõige paremini vastava koolituse kindlaksmääramise eest kõikides liikmesriikides kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega liikmesriikidele ja riiklikele kutseorganisatsioonidele ning riiklikud kutseorganisatsioonid on nende vajaduste kindlakstegemiseks kõige sobivamad, sest nad asuvad õigusala töötajate ja nende tegutsemisturule lähedal, on neil organisatsioonidel täita oluline roll Euroopa tasandil; arvestades, et on tähtis kaasata ja kasutada olemasolevaid struktuure, eriti ülikoole ja kutseorganisatsioone; arvestades, et õigusalane koolitus, õigusala töötajate koolitus ja ülikoolide õppekavad tuleks põhjalikult läbi vaadata; arvestades, et on eriti tähtis hakata tõsiselt läbi mõtlema, kuidas liit saaks selles tõhusalt abi anda ning julgustada pädevaid riiklikke asutusi selles projektis vastutust võtma; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on ülimalt tähtis mitte jätta õigusala töötajaid Euroopa õiguskultuuri rajamisest välja; arvestades, et kuigi enesestmõistetavalt jääb vastutus juristide ja nende klientide vajadustele kõige paremini vastava koolituse kindlaksmääramise eest kõikides liikmesriikides kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega liikmesriikidele ja riiklikele kutseorganisatsioonidele ning riiklikud kutseorganisatsioonid on nende vajaduste kindlakstegemiseks kõige sobivamad, sest nad asuvad õigusala töötajate ja nende tegutsemisturule lähedal, on neil organisatsioonidel täita oluline roll Euroopa tasandil; arvestades, et on tähtis kaasata ja kasutada olemasolevaid struktuure, eriti ülikoole ja kutseorganisatsioone; arvestades, et õigusalane koolitus, õigusala töötajate koolitus ja ülikoolide õppekavad tuleks põhjalikult läbi vaadata; arvestades, et on eriti tähtis hakata tõsiselt läbi mõtlema, kuidas liit saaks selles tõhusalt abi anda ning julgustada pädevaid riiklikke asutusi selles projektis vastutust võtma;

| L. | arvestades, et just see on ELi põhiolemus ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala peamine ülesanne ning seda ei tohiks pidada tõelise Euroopa õiguskultuuri arengu ja õpetusega vastuolus olevaks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et just see on ELi põhiolemus ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala peamine ülesanne ning seda ei tohiks pidada tõelise Euroopa õiguskultuuri arengu ja õpetusega vastuolus olevaks;

| M. | arvestades, et Lissaboni lepingu preambulis väljendatud kindel otsus panna alus üha tihedamale liidule Euroopa rahvaste vahel eeldab, et tegelikku ja tajutavat vahemaad Euroopa Liidu, tema õiguse ja kodanike vahel tuleb vähendada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Lissaboni lepingu preambulis väljendatud kindel otsus panna alus üha tihedamale liidule Euroopa rahvaste vahel eeldab, et tegelikku ja tajutavat vahemaad Euroopa Liidu, tema õiguse ja kodanike vahel tuleb vähendada;

| N. | arvestades, et liidu õigus peab teenima oma kodanikke, eriti perekonnaõiguse ja perekonnaseisu valdkonnas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liidu õigus peab teenima oma kodanikke, eriti perekonnaõiguse ja perekonnaseisu valdkonnas;

| O. | arvestades, et komisjon peab kindlustama, et Stockholmi tegevuskavas on tõepoolest kajastatud kodanike ja ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadused, et saavutada parem Euroopa (seoses liikuvuse, tööalaste õiguste, ärivajaduste ja võrdsete võimalustega), edendades samaaegselt õiguskindlust ning kiire ja tõhusa õiguskaitse kättesaadavust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon peab kindlustama, et Stockholmi tegevuskavas on tõepoolest kajastatud kodanike ja ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadused, et saavutada parem Euroopa (seoses liikuvuse, tööalaste õiguste, ärivajaduste ja võrdsete võimalustega), edendades samaaegselt õiguskindlust ning kiire ja tõhusa õiguskaitse kättesaadavust;

| P. | arvestades, et sellega seoses tuleb pöörata üha suuremat tähelepanu õigusemõistmise ja kohtusüsteemi lihtsustamisele ning selgema ja paremat juurdepääsu võimaldava korra tagamisele, pidades meeles vajadust kulusid kokku hoida, eriti praeguses majanduskliimas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sellega seoses tuleb pöörata üha suuremat tähelepanu õigusemõistmise ja kohtusüsteemi lihtsustamisele ning selgema ja paremat juurdepääsu võimaldava korra tagamisele, pidades meeles vajadust kulusid kokku hoida, eriti praeguses majanduskliimas;

| Q. | arvestades, et rõhk, mida hiljutistes riikidevaheliste tagajärgedega ELi algatustes perekonnaõiguse tundlikus valdkonnas on pandud osapoolte sõltumatusele, hõlmab riski – kui ei kohaldata selgeid piiranguid –, et avaneb lubamatu võimalus valida meelepärast kohtualluvust, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et rõhk, mida hiljutistes riikidevaheliste tagajärgedega ELi algatustes perekonnaõiguse tundlikus valdkonnas on pandud osapoolte sõltumatusele, hõlmab riski – kui ei kohaldata selgeid piiranguid –, et avaneb lubamatu võimalus valida meelepärast kohtualluvust,

| 1. | õnnitleb komisjoni esitatud tegevuskava puhul; |
| --- | --- |

1.

õnnitleb komisjoni esitatud tegevuskava puhul;

| 2. | on siiski arvamusel, et aeg on küps, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala edasise arendamise üle järele mõelda, ning kutsub komisjoni üles algatama laiaulatuslikku arutelu, millest võtaksid osa kõik huvitatud pooled, eriti kohtunikud ja õigusala töötajad; |
| --- | --- |

2.

on siiski arvamusel, et aeg on küps, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala edasise arendamise üle järele mõelda, ning kutsub komisjoni üles algatama laiaulatuslikku arutelu, millest võtaksid osa kõik huvitatud pooled, eriti kohtunikud ja õigusala töötajad;

| 3. | kutsub komisjoni üles tegema võimalikult kiiresti kokkuvõtte tsiviil- ja perekonnaõiguse valdkonnas juba võetud meetmetest, koostades järelhindamise nende mõju kohta tulemuslikkuse seisukohast, ja tegema kindlaks, millisel määral on need aidanud kaasa eesmärkide saavutamisele ning kodanike, ettevõtjate ja õigusala töötajate vajaduste rahuldamisele; on arvamusel, et samal ajal tuleks läbi viia uuring, mis hõlmaks eelkõige liikmesriikide justiitsministeeriume, juriste, ärikogukonda ja tarbijaorganisatsioone, et teha kindlaks, millistes valdkondades on uued tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö meetmed vajalikud ja soovitavad; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles tegema võimalikult kiiresti kokkuvõtte tsiviil- ja perekonnaõiguse valdkonnas juba võetud meetmetest, koostades järelhindamise nende mõju kohta tulemuslikkuse seisukohast, ja tegema kindlaks, millisel määral on need aidanud kaasa eesmärkide saavutamisele ning kodanike, ettevõtjate ja õigusala töötajate vajaduste rahuldamisele; on arvamusel, et samal ajal tuleks läbi viia uuring, mis hõlmaks eelkõige liikmesriikide justiitsministeeriume, juriste, ärikogukonda ja tarbijaorganisatsioone, et teha kindlaks, millistes valdkondades on uued tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö meetmed vajalikud ja soovitavad;

| 4. | kutsub komisjoni üles tegutsema vastavalt oma 17. juuni 2010. aasta resolutsioonile õigusalase koolituse kohta ning konsulteerima selles osas parlamendiga; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles tegutsema vastavalt oma 17. juuni 2010. aasta resolutsioonile õigusalase koolituse kohta ning konsulteerima selles osas parlamendiga;

| 5. | rõhutab veel kord vajadust kasutada kõiki vahendeid Euroopa õiguskultuuri edendamiseks, eriti õigushariduse ja -koolituse kaudu; |
| --- | --- |

5.

rõhutab veel kord vajadust kasutada kõiki vahendeid Euroopa õiguskultuuri edendamiseks, eriti õigushariduse ja -koolituse kaudu;

| 6. | soovitab, et tegevuskavas välja pakutud Erasmuse tüüpi vahetusprogrammid võiksid olla paljude eri tüüpi algatuste hulgas kõigest üks, mille abil edendatakse vertikaalset ja horisontaalset suhtlust siseriiklike ja üleeuroopaliste kohtute vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et parlament tellib uurimuse, mis annab ülevaate kohtunikele mõeldud siseriiklikest koolitusprogrammidest ja õppeasutustest ning selgitab välja selle valdkonna parimad tavad; |
| --- | --- |

6.

soovitab, et tegevuskavas välja pakutud Erasmuse tüüpi vahetusprogrammid võiksid olla paljude eri tüüpi algatuste hulgas kõigest üks, mille abil edendatakse vertikaalset ja horisontaalset suhtlust siseriiklike ja üleeuroopaliste kohtute vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et parlament tellib uurimuse, mis annab ülevaate kohtunikele mõeldud siseriiklikest koolitusprogrammidest ja õppeasutustest ning selgitab välja selle valdkonna parimad tavad;

| 7. | märgib, et Euroopa ühise õiguskultuuri arendamisel tuleks kasutada olemasolevaid siseriiklikke õppeasutusi ja -võrgustikke, kuna nad on liidu õiguse rakendamise alal liikmesriikides nö eesliinil, neil on otseühendus siseriiklike kohtute ja kohtunikega ning lisaks on neil siseriiklikust õiguskultuurist ja vajadustest sügav arusaamine; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa ühise õiguskultuuri arendamisel tuleks kasutada olemasolevaid siseriiklikke õppeasutusi ja -võrgustikke, kuna nad on liidu õiguse rakendamise alal liikmesriikides nö eesliinil, neil on otseühendus siseriiklike kohtute ja kohtunikega ning lisaks on neil siseriiklikust õiguskultuurist ja vajadustest sügav arusaamine;

| 8. | on arvamusel, et kõigepealt võiks luua regulaarse foorumi, mille raames koguneksid kõikide ametiastmete kohtunikud õigusaladelt, kus tuleb tihti ette piiriüleseid küsimusi (näiteks mereõiguse, kaubanduse, perekonna ja isikukahjuga seotud kohtuasju), ning kus võiks arutleda viimase aja õiguslike vastuolude või raskuste teemal, et soodustada arutelusid, luua kontakte, rajada suhtluse ja koostöö kanaleid ning arendada vastastikust usaldust ja mõistmist; usub, et ülikoolide ja õigusala töötajate aktiivne osalemine aitaks sellele kaasa; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et kõigepealt võiks luua regulaarse foorumi, mille raames koguneksid kõikide ametiastmete kohtunikud õigusaladelt, kus tuleb tihti ette piiriüleseid küsimusi (näiteks mereõiguse, kaubanduse, perekonna ja isikukahjuga seotud kohtuasju), ning kus võiks arutleda viimase aja õiguslike vastuolude või raskuste teemal, et soodustada arutelusid, luua kontakte, rajada suhtluse ja koostöö kanaleid ning arendada vastastikust usaldust ja mõistmist; usub, et ülikoolide ja õigusala töötajate aktiivne osalemine aitaks sellele kaasa;

| 9. | on arvamusel, et komisjon peaks toetama Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu (CCBE) raames jätkuvat tulemuslikku dialoogi ja kommunikatsiooni Euroopa juristide organisatsioonide vahel; usub, et seda saaks kasutada baasina, millele rajada täiendavaid piiriüleseid koolitusalgatusi kutseorganisatsioonide jaoks partnerluses teiste Euroopa sidusrühmadega, näiteks Euroopa Õigusakadeemiaga (ERA); |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et komisjon peaks toetama Euroopa Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu (CCBE) raames jätkuvat tulemuslikku dialoogi ja kommunikatsiooni Euroopa juristide organisatsioonide vahel; usub, et seda saaks kasutada baasina, millele rajada täiendavaid piiriüleseid koolitusalgatusi kutseorganisatsioonide jaoks partnerluses teiste Euroopa sidusrühmadega, näiteks Euroopa Õigusakadeemiaga (ERA);

| 10. | tunneb heameelt, et komisjon rahastab heldelt riikidevahelisi õigusalase väljaõppe projekte tsiviilõiguse valdkonnas, kuid mõistab hukka asjaolu, et rahastamisele on väga keeruline juurde pääseda ja seda on raske tõhusalt kasutada kehtiva süsteemi paindumatuse tõttu; märgib lisaks probleeme, mis esinevad kaasrahastatud väljaõppealaste programmide jooksul tehtud kulutuste tagasisaamisel, ja asjaolu, et selliste programmide korraldamise käigus peavad nendes osalevad kutseorganisatsioonid panustama nendesse pikaks ajaks suuri summasid komisjoni kehtestatud nõuete tõttu; nõuab seetõttu komisjonilt paindlikumat ja uuenduslikumat lähenemist, et võimaldada väikese rahavooga organisatsioonidel taotleda koolitusplaanide juhtimises osalemist; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt, et komisjon rahastab heldelt riikidevahelisi õigusalase väljaõppe projekte tsiviilõiguse valdkonnas, kuid mõistab hukka asjaolu, et rahastamisele on väga keeruline juurde pääseda ja seda on raske tõhusalt kasutada kehtiva süsteemi paindumatuse tõttu; märgib lisaks probleeme, mis esinevad kaasrahastatud väljaõppealaste programmide jooksul tehtud kulutuste tagasisaamisel, ja asjaolu, et selliste programmide korraldamise käigus peavad nendes osalevad kutseorganisatsioonid panustama nendesse pikaks ajaks suuri summasid komisjoni kehtestatud nõuete tõttu; nõuab seetõttu komisjonilt paindlikumat ja uuenduslikumat lähenemist, et võimaldada väikese rahavooga organisatsioonidel taotleda koolitusplaanide juhtimises osalemist;

| 11. | märgib, et liidu õiguse käsitlemine eraldi teemana õigus- ja kohtuhariduses ning koolituses vähendab huvi selle vastu; soovitab seepärast kaasata liidu õiguse automaatselt õigusala hariduse ja koolituse õppekavade kõikidesse kesksetesse valdkondadesse; on arvamusel, et võrdlev õigus peaks saama ülikooli õppekavade keskse tähtsusega elemendiks; |
| --- | --- |

11.

märgib, et liidu õiguse käsitlemine eraldi teemana õigus- ja kohtuhariduses ning koolituses vähendab huvi selle vastu; soovitab seepärast kaasata liidu õiguse automaatselt õigusala hariduse ja koolituse õppekavade kõikidesse kesksetesse valdkondadesse; on arvamusel, et võrdlev õigus peaks saama ülikooli õppekavade keskse tähtsusega elemendiks;

| 12. | arvestades, et haridus ja koolitus on eelkõige liikmesriikide pädevuses, kutsub komisjoni nende eesmärkide täitmiseks üles algatama dialoogi kõigiga, kes vastutavad õigusala hariduse eest; soovitab samuti, et pikemas perspektiivis võiksid juristid olla võimelised töötama veel ühes liidu keeles; on arvamusel, et seda eesmärki võiks viivitamata edendada, tudengeid rohkem rahastades ja toetades, et nad saaksid osaleda ERASMUSe sarnastes kavades osana õigusõppest; |
| --- | --- |

12.

arvestades, et haridus ja koolitus on eelkõige liikmesriikide pädevuses, kutsub komisjoni nende eesmärkide täitmiseks üles algatama dialoogi kõigiga, kes vastutavad õigusala hariduse eest; soovitab samuti, et pikemas perspektiivis võiksid juristid olla võimelised töötama veel ühes liidu keeles; on arvamusel, et seda eesmärki võiks viivitamata edendada, tudengeid rohkem rahastades ja toetades, et nad saaksid osaleda ERASMUSe sarnastes kavades osana õigusõppest;

| 13. | pidades meeles Stockholmi tegevuskava kaugeleulatuvat eesmärki pakkuda Euroopa koolituskavasid pooltele Euroopa koostöös osalevatele kohtunikele, prokuröridele, õigusala töötajatele ja teistele professionaalidele enne 2014. aastat, ja oma nõudmist, et selleks tuleks kasutada eelkõige olemasolevaid koolitusasutusi, juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik, kohtunike nõukogude Euroopa võrgustik, Euroopa Liidu riiginõukogude ja kõrgemate halduskohtute assotsiatsioon ja Eurojusti Euroopa peaprokuröride ühendus, kohtuteenistujad ja õigusala töötajad võivad anda väga suure panuse, koordineerides ja edendades kohtunike tööalast koolitust ja vastastikust arusaamist teiste liikmesriikide õigussüsteemidest ning lihtsustades piiriüleste vaidluste ja probleemide lahendamist, ning seepärast on seisukohal, et nende tegevust tuleb hõlbustada ja piisavalt rahastada; on samuti seisukohal, et selle tulemuseks peab olema täielikult rahastatud Euroopa kohtunike koolitamise kava, mis koostatakse koostöös eespool nimetatud õigusalaste võrgustikega, vältides programmide ja struktuuride tarbetut dubleerimist, ning eesmärgiga luua Euroopa Kohtuakadeemia, mis koosneb Euroopa õigusalase koolituse võrgustikust ja Euroopa Õigusakadeemiast; |
| --- | --- |

13.

pidades meeles Stockholmi tegevuskava kaugeleulatuvat eesmärki pakkuda Euroopa koolituskavasid pooltele Euroopa koostöös osalevatele kohtunikele, prokuröridele, õigusala töötajatele ja teistele professionaalidele enne 2014. aastat, ja oma nõudmist, et selleks tuleks kasutada eelkõige olemasolevaid koolitusasutusi, juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik, kohtunike nõukogude Euroopa võrgustik, Euroopa Liidu riiginõukogude ja kõrgemate halduskohtute assotsiatsioon ja Eurojusti Euroopa peaprokuröride ühendus, kohtuteenistujad ja õigusala töötajad võivad anda väga suure panuse, koordineerides ja edendades kohtunike tööalast koolitust ja vastastikust arusaamist teiste liikmesriikide õigussüsteemidest ning lihtsustades piiriüleste vaidluste ja probleemide lahendamist, ning seepärast on seisukohal, et nende tegevust tuleb hõlbustada ja piisavalt rahastada; on samuti seisukohal, et selle tulemuseks peab olema täielikult rahastatud Euroopa kohtunike koolitamise kava, mis koostatakse koostöös eespool nimetatud õigusalaste võrgustikega, vältides programmide ja struktuuride tarbetut dubleerimist, ning eesmärgiga luua Euroopa Kohtuakadeemia, mis koosneb Euroopa õigusalase koolituse võrgustikust ja Euroopa Õigusakadeemiast;

| 14. | on arvamusel, et eelkõige siis, kui kavandatakse liidu õigusakte eriti tsiviil- ja perekonnaõiguse valdkonnas, tuleks luua võimalus liikmesriikide ja liidu kohtunikele avaldada arvamust kavandatavate meetmete puhttehnilise külje kohta, tagamaks tulevaste õigusaktide rakendamine ja kohaldamine nii, et see valmistaks liikmesriikide kohtunikele võimalikult vähe raskusi; on seisukohal, et see aitaks kaasa lisakontaktide loomisele kohtunike vahel, avades uusi kommunikatsioonikanaleid; väljendab heameelt liikmesriikide kohtunike ja prokuröride panuse üle õigusloomemenetlustesse; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et eelkõige siis, kui kavandatakse liidu õigusakte eriti tsiviil- ja perekonnaõiguse valdkonnas, tuleks luua võimalus liikmesriikide ja liidu kohtunikele avaldada arvamust kavandatavate meetmete puhttehnilise külje kohta, tagamaks tulevaste õigusaktide rakendamine ja kohaldamine nii, et see valmistaks liikmesriikide kohtunikele võimalikult vähe raskusi; on seisukohal, et see aitaks kaasa lisakontaktide loomisele kohtunike vahel, avades uusi kommunikatsioonikanaleid; väljendab heameelt liikmesriikide kohtunike ja prokuröride panuse üle õigusloomemenetlustesse;

| 15. | on seisukohal, et komisjon peaks eelkõige püüdma lahendada liikmesriikide erinevast menetlusõigusest tekkivaid probleeme (nt eri pikkusega aegumistähtajad ja see, kuidas kohtud suhtuvad välisriikide seadustesse); kõnealuse aspekti tähtsust arvestades teeb ettepaneku tuua komisjoni aruande (mis käsitleb piiriülese tsiviilmenetluse praeguse süsteemi toimimist ELis) esitamise kuupäev ettepoole, 2013. aastalt 2011. aasta lõppu; nõuab tungivalt, et komisjon vastaks parlamendi 1. veebruari 2007. aasta resolutsioonile (3), esitades võimalikult kiiresti ettepaneku ühise aegumistähtaja kohta piiriülestes vaidlustes, mis hõlmavad isikukahju ja surmaga lõppenud õnnetusjuhtumeid; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et komisjon peaks eelkõige püüdma lahendada liikmesriikide erinevast menetlusõigusest tekkivaid probleeme (nt eri pikkusega aegumistähtajad ja see, kuidas kohtud suhtuvad välisriikide seadustesse); kõnealuse aspekti tähtsust arvestades teeb ettepaneku tuua komisjoni aruande (mis käsitleb piiriülese tsiviilmenetluse praeguse süsteemi toimimist ELis) esitamise kuupäev ettepoole, 2013. aastalt 2011. aasta lõppu; nõuab tungivalt, et komisjon vastaks parlamendi 1. veebruari 2007. aasta resolutsioonile (3), esitades võimalikult kiiresti ettepaneku ühise aegumistähtaja kohta piiriülestes vaidlustes, mis hõlmavad isikukahju ja surmaga lõppenud õnnetusjuhtumeid;

| 16. | väljendab heameelt 1. juuli 2010. aasta rohelise raamatu üle pealkirjaga „Euroopa lepinguõiguse loomise võimalused tarbijate ja ettevõtjate jaoks” ning toetab komisjoni ambitsioonikat algatust Euroopa lepinguõiguse vahendi loomiseks, mida lepinguosalised võivad kohaldada vabatahtlikult (KOM(2010)0348); |
| --- | --- |

16.

väljendab heameelt 1. juuli 2010. aasta rohelise raamatu üle pealkirjaga „Euroopa lepinguõiguse loomise võimalused tarbijate ja ettevõtjate jaoks” ning toetab komisjoni ambitsioonikat algatust Euroopa lepinguõiguse vahendi loomiseks, mida lepinguosalised võivad kohaldada vabatahtlikult (KOM(2010)0348);

| 17. | rõhutab piiriülese õigusemõistmise olulisust selliste pettuse ja eksitava äritegevuse juhtude lahendamisel, mis on alguse saanud ühest liikmesriigist ja puudutavad üksikisikuid, valitsusväliseid organisatsioone ning VKEsid teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

17.

rõhutab piiriülese õigusemõistmise olulisust selliste pettuse ja eksitava äritegevuse juhtude lahendamisel, mis on alguse saanud ühest liikmesriigist ja puudutavad üksikisikuid, valitsusväliseid organisatsioone ning VKEsid teistes liikmesriikides;

| 18. | juhib tähelepanu parlamendi 10. märtsi 2009. aasta resolutsioonile liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (4) ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmed, et parandada koostööd liikmesriikide kohtute vahel tõendite kogumisel ja suurendada määruse (EÜ) nr 1206/2001 tõhusust, eelkõige tagades, et kohtud ja õigusala töötajad on sellest paremini informeeritud ning edendavad infotehnoloogia ja videokonverentside laialdast kasutust; on arvamusel, et e-kirjade saatmiseks ja saamiseks peaks olema turvaline süsteem ning neid küsimusi tuleks käsitleda e-õiguskeskkonna Euroopa strateegia raames; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu parlamendi 10. märtsi 2009. aasta resolutsioonile liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (4) ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmed, et parandada koostööd liikmesriikide kohtute vahel tõendite kogumisel ja suurendada määruse (EÜ) nr 1206/2001 tõhusust, eelkõige tagades, et kohtud ja õigusala töötajad on sellest paremini informeeritud ning edendavad infotehnoloogia ja videokonverentside laialdast kasutust; on arvamusel, et e-kirjade saatmiseks ja saamiseks peaks olema turvaline süsteem ning neid küsimusi tuleks käsitleda e-õiguskeskkonna Euroopa strateegia raames;

| 19. | väljendab heameelt asjaolu üle, et tegevuskavas tehakse ettepanek võtta vastu määrus kohtuotsuste jõustamise tõhustamiseks võlgnike varade läbipaistvuse osas ning sarnane määrus, mis reguleeriks pangakontode arestimist; toonitab siiski, et mõlemad ettepanekud, mis tuleks võimalikult kiiresti esitada, on täiendava iseloomuga; |
| --- | --- |

19.

väljendab heameelt asjaolu üle, et tegevuskavas tehakse ettepanek võtta vastu määrus kohtuotsuste jõustamise tõhustamiseks võlgnike varade läbipaistvuse osas ning sarnane määrus, mis reguleeriks pangakontode arestimist; toonitab siiski, et mõlemad ettepanekud, mis tuleks võimalikult kiiresti esitada, on täiendava iseloomuga;

| 20. | on arvamusel, et sellised algatused on majanduslanguse kontekstis veelgi tähtsamad; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et sellised algatused on majanduslanguse kontekstis veelgi tähtsamad;

| 21. | kutsub komisjoni üles alustama võimalikult kiiresti nende algatuste elluviimist ning keskendama tähelepanu võimalusele võtta kasutusele Euroopa iseseisev õiguskaitsevahend varade avalikustamiseks ja/või külmutamiseks piiriülestes kohtuasjades; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles alustama võimalikult kiiresti nende algatuste elluviimist ning keskendama tähelepanu võimalusele võtta kasutusele Euroopa iseseisev õiguskaitsevahend varade avalikustamiseks ja/või külmutamiseks piiriülestes kohtuasjades;

| 22. | rõhutab, et nendel küsimustel on tõsised majanduslikud ja mainega seotud tagajärjed; seepärast ergutab ennetavalt kasutama alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et nendel küsimustel on tõsised majanduslikud ja mainega seotud tagajärjed; seepärast ergutab ennetavalt kasutama alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme;

| 23. | on arvamusel, et õiguslike meetmete koondamine käesolevas raportis esitatud vahendite abil peaks kindlasti arendama ja tugevdama majandus- ja kutsealaseid suhteid, mis aitab kaasa tõelise ühtse turu loomisele; |
| --- | --- |

23.

on arvamusel, et õiguslike meetmete koondamine käesolevas raportis esitatud vahendite abil peaks kindlasti arendama ja tugevdama majandus- ja kutsealaseid suhteid, mis aitab kaasa tõelise ühtse turu loomisele;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi õigusaktide (menetluslike aspektide) ühetaolisemat kohaldamist, keskendudes standarditud eeskirjadele ja halduskorrale, mida tuleks kohaldada sellistes liidu pädevuse valdkondades – arvestades ELi aluslepingute piiranguid – nagu maksustamine, toll, kaubandus ja tarbijakaitse, seades eesmärgiks ühtse turu nõuetekohase toimimise ja konkurentsivabaduse; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ELi õigusaktide (menetluslike aspektide) ühetaolisemat kohaldamist, keskendudes standarditud eeskirjadele ja halduskorrale, mida tuleks kohaldada sellistes liidu pädevuse valdkondades – arvestades ELi aluslepingute piiranguid – nagu maksustamine, toll, kaubandus ja tarbijakaitse, seades eesmärgiks ühtse turu nõuetekohase toimimise ja konkurentsivabaduse;

| 25. | rõhutab, et Stockholmi programmi eesmärk on luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev Euroopa ala, mis tagaks kodanikele põhiõigused, sealhulgas ettevõtlusvabaduse, et arendada ettevõtlust eri majandusharudes; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et Stockholmi programmi eesmärk on luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev Euroopa ala, mis tagaks kodanikele põhiõigused, sealhulgas ettevõtlusvabaduse, et arendada ettevõtlust eri majandusharudes;

| 26. | toetab kindlalt komisjoni kavatsust võtta vastu õigusaktid, mis vähendavad ettevõtlus- ja tehingukulusid, eeskätt VKEde jaoks; |
| --- | --- |

26.

toetab kindlalt komisjoni kavatsust võtta vastu õigusaktid, mis vähendavad ettevõtlus- ja tehingukulusid, eeskätt VKEde jaoks;

| 27. | ergutab komisjoni ja liikmesriike tegema ühiseid algatusi piiriüleselt tegutsevate VKEde toetuseks kogu ELis ja vähendama bürokraatiat, et tunduvalt vähendada haldus-, finants- ja regulatiivset koormust; tervitab hilinenud maksete direktiivi eelseisvat läbivaatamist; |
| --- | --- |

27.

ergutab komisjoni ja liikmesriike tegema ühiseid algatusi piiriüleselt tegutsevate VKEde toetuseks kogu ELis ja vähendama bürokraatiat, et tunduvalt vähendada haldus-, finants- ja regulatiivset koormust; tervitab hilinenud maksete direktiivi eelseisvat läbivaatamist;

| 28. | toonitab, et ühtse turu nõuetekohane toimimine toetab Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kujunemist ning aitab tugevdada Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelit; tunnistab ühtlasi, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva Euroopa ala loomine tugevdab ühtset turgu ja eriti tarbijakaitset; |
| --- | --- |

28.

toonitab, et ühtse turu nõuetekohane toimimine toetab Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kujunemist ning aitab tugevdada Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelit; tunnistab ühtlasi, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva Euroopa ala loomine tugevdab ühtset turgu ja eriti tarbijakaitset;

| 29. | rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 12, mis on üldkohaldatav säte, on ette nähtud, et liidu ülejäänud poliitika ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse tarbijakaitsenõudeid; rõhutab uue tarbijaõiguste direktiivi eelnõu olulisust, samuti reisipakette käsitleva direktiivi, ebaausate kaubandustavade direktiivi ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi eelseisva uuendamise olulisust; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 12, mis on üldkohaldatav säte, on ette nähtud, et liidu ülejäänud poliitika ja meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb võtta arvesse tarbijakaitsenõudeid; rõhutab uue tarbijaõiguste direktiivi eelnõu olulisust, samuti reisipakette käsitleva direktiivi, ebaausate kaubandustavade direktiivi ning eksitava ja võrdleva reklaami direktiivi eelseisva uuendamise olulisust;

| 30. | palub komisjonil tagada nii õigusloome- kui ka õigusloomeväliste vahendite abil kõikide 2010. aasta digitaalarengu tegevuskavas väljatoodud e-kaubanduse arengut takistavate tegurite kaotamine; nõuab tungivalt, et leitaks kiiresti lahendus tarbijate oste puudutavatele piiriülese kaubanduse probleemidele, eeskätt maksete osas ja kaupade piiriülese kättetoimetamise osas; rõhutab vajadust suurendada tarbijate ja ettevõtjate usaldust piiriülese e-kaubanduse vastu, muu hulgas küberkuritegevuse ja võltsimise vastase võitluse tugevdamise abil; nõuab ELi tarbijaõiguste harta väljatöötamist internetiteenuste ja e-kaubanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil tagada nii õigusloome- kui ka õigusloomeväliste vahendite abil kõikide 2010. aasta digitaalarengu tegevuskavas väljatoodud e-kaubanduse arengut takistavate tegurite kaotamine; nõuab tungivalt, et leitaks kiiresti lahendus tarbijate oste puudutavatele piiriülese kaubanduse probleemidele, eeskätt maksete osas ja kaupade piiriülese kättetoimetamise osas; rõhutab vajadust suurendada tarbijate ja ettevõtjate usaldust piiriülese e-kaubanduse vastu, muu hulgas küberkuritegevuse ja võltsimise vastase võitluse tugevdamise abil; nõuab ELi tarbijaõiguste harta väljatöötamist internetiteenuste ja e-kaubanduse valdkonnas;

| 31. | kordab nõuet, et komisjon hoiaks parlamenti viivitamata ja täielikult kursis ACTA läbirääkimiste edenemisega läbirääkimiste igas etapis, et järgida Lissaboni lepingut nii sisuliselt kui ka vormiliselt, ning kinnitaks veel kord, et ACTA ei muuda ELi õigustikku intellektuaalomandi õiguste kaitse ja põhiõiguste osas; kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd kolmandate riikidega, kes ei osale ACTA läbirääkimistel, eelkõige tärkava turumajandusega riikidega; |
| --- | --- |

31.

kordab nõuet, et komisjon hoiaks parlamenti viivitamata ja täielikult kursis ACTA läbirääkimiste edenemisega läbirääkimiste igas etapis, et järgida Lissaboni lepingut nii sisuliselt kui ka vormiliselt, ning kinnitaks veel kord, et ACTA ei muuda ELi õigustikku intellektuaalomandi õiguste kaitse ja põhiõiguste osas; kutsub komisjoni üles tegema tihedat koostööd kolmandate riikidega, kes ei osale ACTA läbirääkimistel, eelkõige tärkava turumajandusega riikidega;

| 32. | juhib tähelepanu probleemidele, mis on seotud kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse õigusliku ebakindlusega ning küsimusega, milline jurisdiktsioon on pädev vaidlusi lahendama; märgib, et kuigi on olemas rahvusvahelise eraõiguse põhimõtted, kaasneb nende rakendamisega hulgaliselt probleeme, mis mõjutavad eelkõige tarbijaid ja väikeettevõtjaid, kes ei ole sageli oma õigustest teadlikud; rõhutab lisaks üleilmastumisest ja internetitehingute arenemisest tulenevaid uusi juriidilisi probleeme; rõhutab vajadust võtta rahvusvahelisel tasandil vastu ühtne lähenemisviis, et vältida tarbijate ja väikeettevõtjate karistamist selle olukorra tõttu; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu probleemidele, mis on seotud kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse õigusliku ebakindlusega ning küsimusega, milline jurisdiktsioon on pädev vaidlusi lahendama; märgib, et kuigi on olemas rahvusvahelise eraõiguse põhimõtted, kaasneb nende rakendamisega hulgaliselt probleeme, mis mõjutavad eelkõige tarbijaid ja väikeettevõtjaid, kes ei ole sageli oma õigustest teadlikud; rõhutab lisaks üleilmastumisest ja internetitehingute arenemisest tulenevaid uusi juriidilisi probleeme; rõhutab vajadust võtta rahvusvahelisel tasandil vastu ühtne lähenemisviis, et vältida tarbijate ja väikeettevõtjate karistamist selle olukorra tõttu;

| 33. | juhib komisjoni tähelepanu äriühinguõiguse valdkonnas – sest seda mõjutab rahvusvaheline eraõigus – parlamendi 10. märtsi 2009. aasta resolutsioonile soovitustega komisjonile äriühingu registrijärgse asukoha piiriülese muutmise kohta (2008/2196(INI)), parlamendi 4. juuli 2006. aasta resolutsioonile äriühinguõiguse hiljutise arengu ja väljavaadete kohta ning parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioonile Euroopa osaühingu ja neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi kohta registrijärgse asukoha muutmise kohta, ning Euroopa Kohtu otsustele asjades Daily Mail ja General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems ja Cartesio; |
| --- | --- |

33.

juhib komisjoni tähelepanu äriühinguõiguse valdkonnas – sest seda mõjutab rahvusvaheline eraõigus – parlamendi 10. märtsi 2009. aasta resolutsioonile soovitustega komisjonile äriühingu registrijärgse asukoha piiriülese muutmise kohta (2008/2196(INI)), parlamendi 4. juuli 2006. aasta resolutsioonile äriühinguõiguse hiljutise arengu ja väljavaadete kohta ning parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioonile Euroopa osaühingu ja neljateistkümnenda äriühinguõiguse direktiivi kohta registrijärgse asukoha muutmise kohta, ning Euroopa Kohtu otsustele asjades Daily Mail ja General Trust, Centros, Überseering, Inspire Art, SEVIC Systems ja Cartesio;

| 34. | võtab teadmiseks Cartesio kohtuasja dictum’i, milles märgiti, et kuna ühenduse õiguses puudub asutamisõigusega äriühingu ühtne definitsioon, mis ühestainsast seose kriteeriumist lähtudes määraks, millise riigi õigus on äriühingu suhtes kohaldatav, siis saab küsimusele, kas ELi toimimise lepingu artikkel 49 on kohaldatav äriühingu suhtes, kes tugineb sellest artiklist tulenevale põhivabadusele, ühenduse õiguse hetkeseisu arvestades vastata vaid kohaldamisele kuuluva siseriikliku õiguse alusel; märgib lisaks, et aluslepingus kavandatud äriühinguõiguse areng, mis toimub õigusaktide ja kokkulepete abil, ei puuduta veel eri liikmesriikide seadusandluse erinevusi ning seetõttu ei ole ka neid erinevusi kaotanud; täheldab, et see on tõend õigusliku vaakumi kohta liidu õigusaktides; kordab oma nõuet see puudus parandada; |
| --- | --- |

34.

võtab teadmiseks Cartesio kohtuasja dictum’i, milles märgiti, et kuna ühenduse õiguses puudub asutamisõigusega äriühingu ühtne definitsioon, mis ühestainsast seose kriteeriumist lähtudes määraks, millise riigi õigus on äriühingu suhtes kohaldatav, siis saab küsimusele, kas ELi toimimise lepingu artikkel 49 on kohaldatav äriühingu suhtes, kes tugineb sellest artiklist tulenevale põhivabadusele, ühenduse õiguse hetkeseisu arvestades vastata vaid kohaldamisele kuuluva siseriikliku õiguse alusel; märgib lisaks, et aluslepingus kavandatud äriühinguõiguse areng, mis toimub õigusaktide ja kokkulepete abil, ei puuduta veel eri liikmesriikide seadusandluse erinevusi ning seetõttu ei ole ka neid erinevusi kaotanud; täheldab, et see on tõend õigusliku vaakumi kohta liidu õigusaktides; kordab oma nõuet see puudus parandada;

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks Haagi konverentsil kõik selleks, et elustada rahvusvahelise konventsiooni projekti kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades; on arvamusel, et komisjon võiks – teavitades ja kaasates parlamenti – alustada ulatuslikke konsultatsioone küsimuses, kas määruse (EÜ) nr 44/2001 (5) eeskirjadele tuleks anda refleksiivne mõju, et ergutada teisi riike, eelkõige USAd, läbirääkimisi jätkama; on seisukohal, et oleks enneaegne ja mittesoovitav kaaluda kõnealuse määruse eeskirjadele refleksiivse mõju andmist, kuni ei ole piisavalt selge, et püüe alustada Haagis läbirääkimisi on läbi kukkunud ning läbiviidud konsultatsioonidest ja uuringutest ei ilmne, et see oleks ELi kodanikele, äriettevõtetele ja õigusala töötajatele kasulik ja soodus; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks Haagi konverentsil kõik selleks, et elustada rahvusvahelise konventsiooni projekti kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades; on arvamusel, et komisjon võiks – teavitades ja kaasates parlamenti – alustada ulatuslikke konsultatsioone küsimuses, kas määruse (EÜ) nr 44/2001 (5) eeskirjadele tuleks anda refleksiivne mõju, et ergutada teisi riike, eelkõige USAd, läbirääkimisi jätkama; on seisukohal, et oleks enneaegne ja mittesoovitav kaaluda kõnealuse määruse eeskirjadele refleksiivse mõju andmist, kuni ei ole piisavalt selge, et püüe alustada Haagis läbirääkimisi on läbi kukkunud ning läbiviidud konsultatsioonidest ja uuringutest ei ilmne, et see oleks ELi kodanikele, äriettevõtetele ja õigusala töötajatele kasulik ja soodus;

| 36. | kutsub õigusküsimuste volinikku üles tagama, et tulevikus kaasatakse parlament tihedamalt komisjoni ja nõukogu tegevusse Haagi konverentsil, kasutades selleks parlamendi vaatlejat ning pädeva parlamendikomisjoni regulaarseid aruandeid; sellega seoses tuletab komisjonile meelde, et volinik Frattini tegi parlamendis 2006. aasta septembris avalduse institutsiooniliste kohustuste kohta, mille kohaselt komisjon teeb oma Haagi konverentsi alases töös täielikku koostööd parlamendiga; |
| --- | --- |

36.

kutsub õigusküsimuste volinikku üles tagama, et tulevikus kaasatakse parlament tihedamalt komisjoni ja nõukogu tegevusse Haagi konverentsil, kasutades selleks parlamendi vaatlejat ning pädeva parlamendikomisjoni regulaarseid aruandeid; sellega seoses tuletab komisjonile meelde, et volinik Frattini tegi parlamendis 2006. aasta septembris avalduse institutsiooniliste kohustuste kohta, mille kohaselt komisjon teeb oma Haagi konverentsi alases töös täielikku koostööd parlamendiga;

| 37. | julgustab komisjoni täitma täielikku rolli Haagi konverentsi töös; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmed tagamaks, et EL ratifitseerib Haagi 19. oktoobri 1996. aasta lastekaitse konventsiooni; |
| --- | --- |

37.

julgustab komisjoni täitma täielikku rolli Haagi konverentsi töös; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks meetmed tagamaks, et EL ratifitseerib Haagi 19. oktoobri 1996. aasta lastekaitse konventsiooni;

| 38. | on otsustanud luua Haagi konverentsi tööd käsitleva parlamentidevahelise foorumi; on arvamusel, et sellel, et Haagi konverents edendab kogu maailmas osapoolte sõltumatust lepingulistes suhetes, on nii tõsised tagajärjed kohustuslikest sätetest kõrvalehoidumise seisukohast, et seda tuleks arutada ja kaaluda ülemaailmsetes demokraatlikes foorumites; |
| --- | --- |

38.

on otsustanud luua Haagi konverentsi tööd käsitleva parlamentidevahelise foorumi; on arvamusel, et sellel, et Haagi konverents edendab kogu maailmas osapoolte sõltumatust lepingulistes suhetes, on nii tõsised tagajärjed kohustuslikest sätetest kõrvalehoidumise seisukohast, et seda tuleks arutada ja kaaluda ülemaailmsetes demokraatlikes foorumites;

| 39. | täheldab, et komisjon on loonud arbitraažialase töörühma; hoiatab komisjoni selles valdkonnas mis tahes õigusloomealgatuse vastuvõtmise eest ilma avatud konsulteerimiseta ja parlamendi täieliku kaasamiseta; kutsub komisjoni üles tagama, et pädeva parlamendikomisjoni esindaja kutsutakse osalema kõikides sellistes töörühmades, ning on arvamusel, et komisjoni algatusõigust pisendamata peaks Euroopa Parlamendil olema õigus nimetada niisuguste töörühmade liige või liikmed, et tagada tõeline esindatus; |
| --- | --- |

39.

täheldab, et komisjon on loonud arbitraažialase töörühma; hoiatab komisjoni selles valdkonnas mis tahes õigusloomealgatuse vastuvõtmise eest ilma avatud konsulteerimiseta ja parlamendi täieliku kaasamiseta; kutsub komisjoni üles tagama, et pädeva parlamendikomisjoni esindaja kutsutakse osalema kõikides sellistes töörühmades, ning on arvamusel, et komisjoni algatusõigust pisendamata peaks Euroopa Parlamendil olema õigus nimetada niisuguste töörühmade liige või liikmed, et tagada tõeline esindatus;

| 40. | rõhutab vajadust tunnustada vastastikku liikmesriikide valitsuste väljaantud ametlikke dokumente; väljendab rahulolu komisjoni jõupingutuste üle parandada kodanike võimalusi vaba liikumise õiguse kasutamiseks ning toetab kava võimaldada perekonnaseisuaktide vastastikust tunnustamist; nõuab täiendavaid jõupingutusi, et vähendada takistusi kodanike jaoks, kes kasutavad vaba liikumise õigust, eelkõige seoses juurdepääsuga sotsiaaltoetustele, millele neil on õigus, ja hääleõigusega kohalikel valimistel; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust tunnustada vastastikku liikmesriikide valitsuste väljaantud ametlikke dokumente; väljendab rahulolu komisjoni jõupingutuste üle parandada kodanike võimalusi vaba liikumise õiguse kasutamiseks ning toetab kava võimaldada perekonnaseisuaktide vastastikust tunnustamist; nõuab täiendavaid jõupingutusi, et vähendada takistusi kodanike jaoks, kes kasutavad vaba liikumise õigust, eelkõige seoses juurdepääsuga sotsiaaltoetustele, millele neil on õigus, ja hääleõigusega kohalikel valimistel;

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0242.

(3)  ELT C 250 E, 25.10.2007, lk 99.

(4)  ELT C 87 E, 1.4.2010, lk 21.

(5)  Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.01.2001, lk 1).

---

Kolmapäev, 24. november 2010

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/27

---

Kolmapäev, 24. november 2010Võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping (ACTA)

P7_TA(2010)0432

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta resolutsioon võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu (ACTA) kohta

2012/C 99 E/05

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 218; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 218;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni võltsimisvastase kaubanduslepingu ACTA läbirääkimiste läbipaistvuse ja praeguse olukorra kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni võltsimisvastase kaubanduslepingu ACTA läbirääkimiste läbipaistvuse ja praeguse olukorra kohta;

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta;

| — | võttes arvesse 20. oktoobril 2010 parlamendi täiskogu istungil toimunud arutelu võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu üle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. oktoobril 2010 parlamendi täiskogu istungil toimunud arutelu võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu üle;

| — | võttes arvesse 2. oktoobril 2010 parlamendi täiskogu istungil toimunud arutelu võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu üle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. oktoobril 2010 parlamendi täiskogu istungil toimunud arutelu võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu üle;

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust kaebuse 90/2009/(JD)OV kohta, mis käsitleb juurdepääsu ACTA dokumentidele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust kaebuse 90/2009/(JD)OV kohta, mis käsitleb juurdepääsu ACTA dokumentidele;

| — | võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1383/2003; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1383/2003;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (2003/C 321/01); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (2003/C 321/01);

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et võltsimisvastane võitlus on üks ELi poliitilise strateegia põhiaspekte, eesmärgiga tagada õigus, võrdsed tingimused meie tootjatele, töökohtade säilimine kodanikele ning õigusriigi põhimõtete austamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et võltsimisvastane võitlus on üks ELi poliitilise strateegia põhiaspekte, eesmärgiga tagada õigus, võrdsed tingimused meie tootjatele, töökohtade säilimine kodanikele ning õigusriigi põhimõtete austamine;

| B. | arvestades, et võitluse tõhustamiseks võltsimise kui ülemaailmse nähtusega on vaja tugevamat rahvusvahelist koostööd tähtsaimate maailmaareenil osalejate vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et võitluse tõhustamiseks võltsimise kui ülemaailmse nähtusega on vaja tugevamat rahvusvahelist koostööd tähtsaimate maailmaareenil osalejate vahel;

| C. | arvestades, et hoolimata mitmetest püüdlustest saavutada selles küsimuses mitmepoolne lähenemisviis, mis on jätkuvalt ELi strateegia peaeesmärk, ei suudetud seda muude ülemaailmse tähtsusega osalejate vastuseisu tõttu saavutada, ning arvestades, et seetõttu tundub mõnepoolne leping olevat parim viis konkreetsete probleemide lahendamiseks rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata mitmetest püüdlustest saavutada selles küsimuses mitmepoolne lähenemisviis, mis on jätkuvalt ELi strateegia peaeesmärk, ei suudetud seda muude ülemaailmse tähtsusega osalejate vastuseisu tõttu saavutada, ning arvestades, et seetõttu tundub mõnepoolne leping olevat parim viis konkreetsete probleemide lahendamiseks rahvusvahelisel tasandil;

| D. | arvestades, nagu ka komisjon on korduvalt maininud, et ACTA hõlmab ainult jõustamise tagamise meetmeid ega sisalda sätteid ELi ja muude ACTA riikide intellektuaalomandi materiaalõiguse muutmiseks, vaid pigem loob esimest korda laiahaardelise rahvusvahelise raamistiku, mis peaks abistama lepinguosalisi nende püüdlustes tulemuslikult võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumisega ega too seetõttu kaasa muudatusi ühenduse õigustikus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, nagu ka komisjon on korduvalt maininud, et ACTA hõlmab ainult jõustamise tagamise meetmeid ega sisalda sätteid ELi ja muude ACTA riikide intellektuaalomandi materiaalõiguse muutmiseks, vaid pigem loob esimest korda laiahaardelise rahvusvahelise raamistiku, mis peaks abistama lepinguosalisi nende püüdlustes tulemuslikult võidelda intellektuaalomandi õiguste rikkumisega ega too seetõttu kaasa muudatusi ühenduse õigustikus;

| E. | arvestades, et ACTA läheb mõnes valdkonnas, näiteks sätted digitaalvaldkonna kohta ja kohustuslike piirimeetmete rakendusala, TRIPS-lepingu reguleerimisalast kaugemale ning pakub seeläbi õiguste omanikele paremat kaitset; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ACTA läheb mõnes valdkonnas, näiteks sätted digitaalvaldkonna kohta ja kohustuslike piirimeetmete rakendusala, TRIPS-lepingu reguleerimisalast kaugemale ning pakub seeläbi õiguste omanikele paremat kaitset;

| F. | arvestades, et pärast Euroopa Parlamendi jõulisi avaldusi on parandatud ACTA läbirääkimiste läbipaistvust ning parlamenti on alates Uus-Meremaal toimunud läbirääkimiste voorust läbirääkimiste seisust täielikult teavitatud; arvestades, et parlament võttis kokkulepitud teksti teadmiseks nädal pärast viimase vooru lõppemist Jaapanis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast Euroopa Parlamendi jõulisi avaldusi on parandatud ACTA läbirääkimiste läbipaistvust ning parlamenti on alates Uus-Meremaal toimunud läbirääkimiste voorust läbirääkimiste seisust täielikult teavitatud; arvestades, et parlament võttis kokkulepitud teksti teadmiseks nädal pärast viimase vooru lõppemist Jaapanis;

| G. | arvestades, et kokkulepitud tekstis kajastuvad Euroopa Parlamendi poolt viimastel kuudel väljendatud peamised muret tegevad probleemid, nagu põhiõiguste, eraelu puutumatuse ja andmekaitse austamine, vaba interneti olulise rolli tunnistamine, teenusepakkujate rolli kaitsmise tähtsus ning vajadus tagada juurdepääs ravimitele – lepingu preambulisse lisatud viide 14. novembril 2001. aastal vastuvõetud Doha deklaratsioonile TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kokkulepitud tekstis kajastuvad Euroopa Parlamendi poolt viimastel kuudel väljendatud peamised muret tegevad probleemid, nagu põhiõiguste, eraelu puutumatuse ja andmekaitse austamine, vaba interneti olulise rolli tunnistamine, teenusepakkujate rolli kaitsmise tähtsus ning vajadus tagada juurdepääs ravimitele – lepingu preambulisse lisatud viide 14. novembril 2001. aastal vastuvõetud Doha deklaratsioonile TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohta;

| H. | arvestades, et komisjon on korduvalt rõhutanud geograafiliste tähiste kaitsest kinnipidamise olulisust; arvestades, et lepinguosalised on kokku leppinud, et ACTAs sätestatakse geograafilistest tähistest kinnipidamise tagamine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon on korduvalt rõhutanud geograafiliste tähiste kaitsest kinnipidamise olulisust; arvestades, et lepinguosalised on kokku leppinud, et ACTAs sätestatakse geograafilistest tähistest kinnipidamise tagamine;

| I. | arvestades, et komisjonil kui järelevalvajal aluslepingute täitmise üle on kohustus pidada kinni ühenduse õigustikust, kui ta peab läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute üle, mis mõjutavad ELi õigusakte, ning arvestades, et komisjon on võtnud endale ülesande anda parlamendile rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste igas etapis viivitamata täielikku teavet; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjonil kui järelevalvajal aluslepingute täitmise üle on kohustus pidada kinni ühenduse õigustikust, kui ta peab läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute üle, mis mõjutavad ELi õigusakte, ning arvestades, et komisjon on võtnud endale ülesande anda parlamendile rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste igas etapis viivitamata täielikku teavet;

| J. | arvestades, et on väga tähtis tagada, et intellektuaalomandi õiguste jõustamise meetmete väljatöötamine toimuks viisil, mis ei takista uuendustegevust ega konkurentsi, ei kahjusta intellektuaalomandi õigustega seotud piiranguid ega isikuandmete kaitset, ei piira teabe vaba liikumist ega koorma liigselt seaduslikku kaubandust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on väga tähtis tagada, et intellektuaalomandi õiguste jõustamise meetmete väljatöötamine toimuks viisil, mis ei takista uuendustegevust ega konkurentsi, ei kahjusta intellektuaalomandi õigustega seotud piiranguid ega isikuandmete kaitset, ei piira teabe vaba liikumist ega koorma liigselt seaduslikku kaubandust;

| K. | arvestades, et mis tahes kokkulepe, mille EL ACTA küsimuses saavutab, peab olema täielikult kooskõlas ühenduse õigustikuga, ning see on eriti seotud ELi juriidiliste kohustustega eraelu puutumatuse ja andmekaitse valdkonnas, nagu on sätestatud eelkõige direktiivis 95/46/EÜ, direktiivis 2002/58/EÜ ning Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Kohtu kohtupraktikas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mis tahes kokkulepe, mille EL ACTA küsimuses saavutab, peab olema täielikult kooskõlas ühenduse õigustikuga, ning see on eriti seotud ELi juriidiliste kohustustega eraelu puutumatuse ja andmekaitse valdkonnas, nagu on sätestatud eelkõige direktiivis 95/46/EÜ, direktiivis 2002/58/EÜ ning Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Kohtu kohtupraktikas;

| L. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumise tulemusena 2009. aasta detsembris peab parlament andma ACTA lepingu tekstile enne lepingu jõustumist ELis oma nõusoleku, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumise tulemusena 2009. aasta detsembris peab parlament andma ACTA lepingu tekstile enne lepingu jõustumist ELis oma nõusoleku,

| 1. | tunneb heameelt 2. oktoobri 2010. aasta võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu projekti avaldamise üle pärast Tokyo läbirääkimiste vooru ning ootab, et komisjon avaldaks Euroopa Parlamendile ja üldsusele viimistletud ACTA teksti pärast tehnilisi läbirääkimisi, mis toimuvad 30. novembrist kuni 3. detsembrini 2010 Sydneys; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt 2. oktoobri 2010. aasta võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu projekti avaldamise üle pärast Tokyo läbirääkimiste vooru ning ootab, et komisjon avaldaks Euroopa Parlamendile ja üldsusele viimistletud ACTA teksti pärast tehnilisi läbirääkimisi, mis toimuvad 30. novembrist kuni 3. detsembrini 2010 Sydneys;

| 2. | kinnitab taas, et võltsimisvastane võitlus on tema sise- ja rahvusvahelises poliitilises strateegias prioriteet ning et rahvusvaheline koostöö on selle eesmärgi saavutamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab taas, et võltsimisvastane võitlus on tema sise- ja rahvusvahelises poliitilises strateegias prioriteet ning et rahvusvaheline koostöö on selle eesmärgi saavutamisel keskse tähtsusega;

| 3. | on täielikult teadlik asjaolust, et lepingu kokkulepitud tekst ei lahenda võltsimise keerulist ja mitmemõõtmelist probleemi; on siiski arvamusel, et see on samm õiges suunas; |
| --- | --- |

3.

on täielikult teadlik asjaolust, et lepingu kokkulepitud tekst ei lahenda võltsimise keerulist ja mitmemõõtmelist probleemi; on siiski arvamusel, et see on samm õiges suunas;

| 4. | tunneb heameelt komisjoni korduvate avalduste üle, et ACTA sätete jõustamine – eelkõige autoriõigust käsitlevate sätete jõustamise tagamise kord digitaalkeskkonnas – on täielikult kooskõlas ühenduse õigustikuga ning et selle lepinguga ei viida sisse ei isikute läbiotsimist ega nn kolme rikkumise menetlust; märgib, et leping ei anna mitte ühelegi ACTA lepinguga liitunule ja eelkõige ELile volitusi nn kolme rikkumise menetluse või muu sarnase režiimi kehtestamiseks; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt komisjoni korduvate avalduste üle, et ACTA sätete jõustamine – eelkõige autoriõigust käsitlevate sätete jõustamise tagamise kord digitaalkeskkonnas – on täielikult kooskõlas ühenduse õigustikuga ning et selle lepinguga ei viida sisse ei isikute läbiotsimist ega nn kolme rikkumise menetlust; märgib, et leping ei anna mitte ühelegi ACTA lepinguga liitunule ja eelkõige ELile volitusi nn kolme rikkumise menetluse või muu sarnase režiimi kehtestamiseks;

| 5. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2. oktoobri 2010. aasta kokkulepitud lepinguprojekti preambulis kinnitatakse ACTA eesmärki pakkuda täienduseks TRIPS-lepingule tulemuslikke ja asjakohaseid intellektuaalomandi õiguskaitse vahendeid, võttes arvesse ACTA osaliste asjaomaste õigussüsteemide ja tavade erinevust; kinnitab, et ACTA 2. oktoobril 2010. aastal kokkulepitud lepinguprojekt põhineb 14. novembril 2001. aasta WTO neljandal ministrite konverentsil Dohas Kataris vastu võetud Doha deklaratsioonis TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohta toodud põhimõtetel ning seetõttu peaks ACTA jõustamise tagamine olema nende põhimõtetega kooskõlas; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 2. oktoobri 2010. aasta kokkulepitud lepinguprojekti preambulis kinnitatakse ACTA eesmärki pakkuda täienduseks TRIPS-lepingule tulemuslikke ja asjakohaseid intellektuaalomandi õiguskaitse vahendeid, võttes arvesse ACTA osaliste asjaomaste õigussüsteemide ja tavade erinevust; kinnitab, et ACTA 2. oktoobril 2010. aastal kokkulepitud lepinguprojekt põhineb 14. novembril 2001. aasta WTO neljandal ministrite konverentsil Dohas Kataris vastu võetud Doha deklaratsioonis TRIPS-lepingu ja rahvatervise kohta toodud põhimõtetel ning seetõttu peaks ACTA jõustamise tagamine olema nende põhimõtetega kooskõlas;

| 6. | rõhutab, et ACTA ei muuda ELi õigustikku intellektuaalomandi õiguste jõustamise tagamise osas, sest ELi õigustik on juba oluliselt edumeelsem kui kehtivad rahvusvahelised standardid, ning et seetõttu on ACTA hea võimalus jagada parimaid tavasid ja anda suuniseid selles valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ACTA ei muuda ELi õigustikku intellektuaalomandi õiguste jõustamise tagamise osas, sest ELi õigustik on juba oluliselt edumeelsem kui kehtivad rahvusvahelised standardid, ning et seetõttu on ACTA hea võimalus jagada parimaid tavasid ja anda suuniseid selles valdkonnas;

| 7. | peab ACTAt vahendiks standardite tõhususe suurendamisel, mis aitab kaasa ELi ekspordile ja õiguste omanike kaitsmisele maailmaturul, kus nad praegu kannatavad autoriõiguse, kaubamärkide, patentide, disaini ja geograafiliste tähiste süstemaatilise ja laialdase rikkumise pärast; |
| --- | --- |

7.

peab ACTAt vahendiks standardite tõhususe suurendamisel, mis aitab kaasa ELi ekspordile ja õiguste omanike kaitsmisele maailmaturul, kus nad praegu kannatavad autoriõiguse, kaubamärkide, patentide, disaini ja geograafiliste tähiste süstemaatilise ja laialdase rikkumise pärast;

| 8. | rõhutab, kui tähtis on geograafiliste tähiste kaitse Euroopa ettevõtete ja ELi tööhõive jaoks; tunnustab komisjoni püüdlusi lisada geograafiliste tähiste kaitse ACTA reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, kui tähtis on geograafiliste tähiste kaitse Euroopa ettevõtete ja ELi tööhõive jaoks; tunnustab komisjoni püüdlusi lisada geograafiliste tähiste kaitse ACTA reguleerimisalasse;

| 9. | peab kahetsusväärseks, et lepingu artiklis 1.X ei määratleta „võltsitud geograafilisi tähiseid”, sest selle väljajätmine võib tekitada segadust või vähemalt muuta haldus- ja õigusasutuste töö ACTA tõlgendamisel ja jõustamisel keerulisemaks; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks, et lepingu artiklis 1.X ei määratleta „võltsitud geograafilisi tähiseid”, sest selle väljajätmine võib tekitada segadust või vähemalt muuta haldus- ja õigusasutuste töö ACTA tõlgendamisel ja jõustamisel keerulisemaks;

| 10. | tunneb heameelt selle üle, et artikli 2.14 lõikesse 3 lisatakse sõna „võib” (iga lepinguosaline võib sätestada kriminaalmenetlused ja karistused ...[...]); |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt selle üle, et artikli 2.14 lõikesse 3 lisatakse sõna „võib” (iga lepinguosaline võib sätestada kriminaalmenetlused ja karistused ...[...]);

| 11. | tunneb heameelt asjaolu üle, et osalised leppisid pärast ELi tungivaid nõudmisi kokku, et filmide videokaameraga salvestamise kriminaliseerimine on vaid valikuline (artikli 2.14 lõige 3 ja artikkel 2.15); |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt asjaolu üle, et osalised leppisid pärast ELi tungivaid nõudmisi kokku, et filmide videokaameraga salvestamise kriminaliseerimine on vaid valikuline (artikli 2.14 lõige 3 ja artikkel 2.15);

| 12. | tunneb heameelt selle üle, et ACTA liikmelisus ei ole eksklusiivne ning arengumaad ja kiiresti areneva majandusega riigid võivad sellega täiendavalt ühineda, mis aitab edendada laialdast intellektuaalomandi õiguste kaitset ja tugevdada võltsimisevastast võitlust ülemaailmselt; on seisukohal, et ACTA võiks tulevikus olla mitmepoolne; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt selle üle, et ACTA liikmelisus ei ole eksklusiivne ning arengumaad ja kiiresti areneva majandusega riigid võivad sellega täiendavalt ühineda, mis aitab edendada laialdast intellektuaalomandi õiguste kaitset ja tugevdada võltsimisevastast võitlust ülemaailmselt; on seisukohal, et ACTA võiks tulevikus olla mitmepoolne;

| 13. | rõhutab, et komisjoni kui ACTA komitee liikme otsused peavad jääma liidu õigustiku piiresse ega tohi ühepoolselt ACTA sisu muuta; on seetõttu seisukohal, et ACTA mis tahes muutmise peavad vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 207 ja 218 heaks kiitma parlament ja nõukogu; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et komisjoni kui ACTA komitee liikme otsused peavad jääma liidu õigustiku piiresse ega tohi ühepoolselt ACTA sisu muuta; on seetõttu seisukohal, et ACTA mis tahes muutmise peavad vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 207 ja 218 heaks kiitma parlament ja nõukogu;

| 14. | palub komisjonil kinnitada, at ACTA rakendamisel ei ole mingit mõju põhiõigustele ja andmekaitsele, ELi jätkuvatele püüdlustele ühtlustada intellektuaalomandi õiguste jõustamise meetmeid ega e-kaubandusele; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil kinnitada, at ACTA rakendamisel ei ole mingit mõju põhiõigustele ja andmekaitsele, ELi jätkuvatele püüdlustele ühtlustada intellektuaalomandi õiguste jõustamise meetmeid ega e-kaubandusele;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning ACTA läbirääkimistes osalevate riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning ACTA läbirääkimistes osalevate riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

Neljapäev, 25. november 2010

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/30

---

Neljapäev, 25. november 20102011. aasta eelarve

P7_TA(2010)0433

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon 2011. aasta eelarve üle peetavate läbirääkimiste kohta

2012/C 99 E/06

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310–325; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 310–325;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti, mille komisjon esitas 27. aprillil 2010. aastal (KOM(2010)0300), ja kirjalikke muutmisettepanekuid nr 1, 2 ja 3, mille komisjon esitas vastavalt 15. septembril 2010. aastal, 11. oktoobril 2010. aastal ja 20. oktoobril 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti, mille komisjon esitas 27. aprillil 2010. aastal (KOM(2010)0300), ja kirjalikke muutmisettepanekuid nr 1, 2 ja 3, mille komisjon esitas vastavalt 15. septembril 2010. aastal, 11. oktoobril 2010. aastal ja 20. oktoobril 2010. aastal;

| — | võttes arvesse nõukogus 12. augustil 2010. aastal vastu võetud seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta eelarveprojekti kohta (12699/2010 – C7-0202/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogus 12. augustil 2010. aastal vastu võetud seisukohta Euroopa Liidu 2011. aasta eelarveprojekti kohta (12699/2010 – C7-0202/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2011. aasta üldeelarve projekti kohta – kõik jaod (1);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013 (KOM (2010)0072), ja komisjoni eelnõu, mille eesmärk on võtta vastu institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö kohta (KOM (2010)0073, mis mõlemad esitati 3. märtsil 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013 (KOM (2010)0072), ja komisjoni eelnõu, mille eesmärk on võtta vastu institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvealase koostöö kohta (KOM (2010)0073, mis mõlemad esitati 3. märtsil 2010. aastal;

| — | võttes arvesse 8. aprillil 2010. aastal esitatud 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 3 (KOM(2010)0149) ja 20. oktoobril 2010. aastal esitatud 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 10 KOM(2010)0598; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprillil 2010. aastal esitatud 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 3 (KOM(2010)0149) ja 20. oktoobril 2010. aastal esitatud 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 10 KOM(2010)0598;

| — | võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta (KOM(2010)0150); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2010. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtu kohta (KOM(2010)0150);

| — | võttes arvesse nõukogu seisukohta paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta, mille nõukogu koostas 13. septembril 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010), ja Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu seisukohta paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta, mille nõukogu koostas 13. septembril 2010 (13472/2010 – C7-0263/2010), ja Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013 (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. septembri 2010. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2007–2013 (3);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite tuleviku kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite tuleviku kohta (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78,

| A. | arvestades, et nõukogu seisukohas eelarveprojekti kohta määrati maksete assigneeringute ülempiiriks summa, mis on 2,91 % suurem kui 2010. aasta eelarves; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu seisukohas eelarveprojekti kohta määrati maksete assigneeringute ülempiiriks summa, mis on 2,91 % suurem kui 2010. aasta eelarves;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament leppis kokku seitsmepunktilises strateegias, et rakendada Lissaboni lepingu sätteid eelarve muudatusettepanekutega, näidates ühtlasi valmisolekut kinnitada üldkokkuleppe raames maksete maht; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament leppis kokku seitsmepunktilises strateegias, et rakendada Lissaboni lepingu sätteid eelarve muudatusettepanekutega, näidates ühtlasi valmisolekut kinnitada üldkokkuleppe raames maksete maht;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu lepituskomitee ei jõudnud 15. novembril 2010. aastal 2011. aasta eelarve ühises tekstis kokkuleppele, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu lepituskomitee ei jõudnud 15. novembril 2010. aastal 2011. aasta eelarve ühises tekstis kokkuleppele,

| 1. | on valmis hõlbustama kokkuleppe sõlmimist 2011. aasta eelarve ja sellega seonduvate punktide üle väga pingelise ajakava tingimustes, kui komisjon ja nõukogu täidavad järgnevad tingimused:






  a) | lepitakse kokku tõelistes paindlikkusmehhanismides, millega järgitakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kehtivaid läbivaatamise põhimõtteid ja mille üle otsustavad Euroopa Parlament ning nõukogu (kvalifitseeritud häälteenamusega), et ELile Lissaboni lepinguga antud uutest pädevustest ja Euroopa 2020. aasta strateegiast tulenevaid poliitikavaldkondi oleks tulevikus – 2011. ja järgnevatel aastatel – võimalik nõuetekohaselt rahastada; |
| --- | --- | --- |

1.

on valmis hõlbustama kokkuleppe sõlmimist 2011. aasta eelarve ja sellega seonduvate punktide üle väga pingelise ajakava tingimustes, kui komisjon ja nõukogu täidavad järgnevad tingimused:

a)

lepitakse kokku tõelistes paindlikkusmehhanismides, millega järgitakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kehtivaid läbivaatamise põhimõtteid ja mille üle otsustavad Euroopa Parlament ning nõukogu (kvalifitseeritud häälteenamusega), et ELile Lissaboni lepinguga antud uutest pädevustest ja Euroopa 2020. aasta strateegiast tulenevaid poliitikavaldkondi oleks tulevikus – 2011. ja järgnevatel aastatel – võimalik nõuetekohaselt rahastada;

| b) | komisjon kohustub esitama 1. juuliks 2011 ELi toimimise lepingu artiklile 311 tuginevad sisulised ettepanekud ELi uute omavahendite kohta ning nõukogu kohustub neid ettepanekuid järgmise mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste raames Euroopa Parlamendiga arutama kooskõlas deklaratsiooniga nr 3 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe finantsraamistiku läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

b)

komisjon kohustub esitama 1. juuliks 2011 ELi toimimise lepingu artiklile 311 tuginevad sisulised ettepanekud ELi uute omavahendite kohta ning nõukogu kohustub neid ettepanekuid järgmise mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste raames Euroopa Parlamendiga arutama kooskõlas deklaratsiooniga nr 3 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe finantsraamistiku läbivaatamise kohta;

| c) | kolm institutsiooni jõuavad kokkuleppele koostöömeetodis, mis hõlmab Euroopa Parlamendi osalemise järgmise mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimistel ja parlamendi liikmete osalemise asjakohastel kohtumistel, samuti korrapärased arutelud Euroopa Parlamendi presidendi, nõukogu eesistuja ning komisjoni presidendi vahel vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 324 ja artikli 312 lõikele 5; |
| --- | --- |

c)

kolm institutsiooni jõuavad kokkuleppele koostöömeetodis, mis hõlmab Euroopa Parlamendi osalemise järgmise mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimistel ja parlamendi liikmete osalemise asjakohastel kohtumistel, samuti korrapärased arutelud Euroopa Parlamendi presidendi, nõukogu eesistuja ning komisjoni presidendi vahel vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 324 ja artikli 312 lõikele 5;

| 2. | väljendab heameelt, et komisjoni on võtnud endale kohustused seoses Euroopa lisandväärtuse ja Lissaboni lepingu mõjuga ELi eelarvele, samuti seoses täpse ajakavaga omavahendite osas; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt, et komisjoni on võtnud endale kohustused seoses Euroopa lisandväärtuse ja Lissaboni lepingu mõjuga ELi eelarvele, samuti seoses täpse ajakavaga omavahendite osas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0372.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0371.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0328.

(4)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 214.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/31

---

Neljapäev, 25. november 2010Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid rahvusvahelistes kaubanduslepingutes

P7_TA(2010)0434

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohta rahvusvahelistes kaubanduslepingutes (2009/2219(INI))

2012/C 99 E/07

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 21;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 153, 191, 207 ja 218; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 153, 191, 207 ja 218;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 31 ja 32;

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (1948) ja teisi inimõigustealaseid ÜRO dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), rahvusvahelist majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste pakti (1966), konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1965), konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1979), lapse õiguste konventsiooni (1989), põlisrahvaste õigusi käsitlevat ÜRO deklaratsiooni (2007) ja 20.–22. septembril 2010. aastal New Yorgis toimunud ÜRO aastatuhande tippkohtumisel vastu võetud lõppdokumenti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (1948) ja teisi inimõigustealaseid ÜRO dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), rahvusvahelist majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste pakti (1966), konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1965), konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1979), lapse õiguste konventsiooni (1989), põlisrahvaste õigusi käsitlevat ÜRO deklaratsiooni (2007) ja 20.–22. septembril 2010. aastal New Yorgis toimunud ÜRO aastatuhande tippkohtumisel vastu võetud lõppdokumenti;

| — | võttes arvesse Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) ning 2001. aasta novembris Dohas toimunud WTO neljandal ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni, eelkõige selle lõiget 31; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) ning 2001. aasta novembris Dohas toimunud WTO neljandal ministrite konverentsil vastu võetud deklaratsiooni, eelkõige selle lõiget 31;

| — | võttes arvesse oma 20. septembri 1996. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamise kaasamisest ühenduse ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse (KOM(1995)0216) (1) ning oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. septembri 1996. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamise kaasamisest ühenduse ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse (KOM(1995)0216) (1) ning oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes (2);

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatia kohta (3), milles nõuti, et WTO järgiks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhilisi sotsiaalseid standardeid ning Euroopa Liit tunnustaks ILO otsuseid, sealhulgas võimalikke üleskutseid kehtestada põhiliste sotsiaalsete standardite rikkumise korral sanktsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatia kohta (3), milles nõuti, et WTO järgiks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhilisi sotsiaalseid standardeid ning Euroopa Liit tunnustaks ILO otsuseid, sealhulgas võimalikke üleskutseid kehtestada põhiliste sotsiaalsete standardite rikkumise korral sanktsioone;

| — | võttes arvesse võttes arvese oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides (KOM(2001)0252) (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võttes arvese oma 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides (KOM(2001)0252) (4);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Globaliseerumise sotsiaalne mõõde – ELi poliitiline panus hüvede loomiseks kõigile” (KOM(2004)0383); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Globaliseerumise sotsiaalne mõõde – ELi poliitiline panus hüvede loomiseks kõigile” (KOM(2004)0383);

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2005. aasta resolutsiooni globaliseerumise sotsiaalse mõõtme kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2005. aasta resolutsiooni globaliseerumise sotsiaalse mõõtme kohta (5);

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni laste, eriti laste töö ärakasutamise kohta arengumaades (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni laste, eriti laste töö ärakasutamise kohta arengumaades (6);

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi laste töö kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi laste töö kohta (7);

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni õiglase kaubanduse ja arengu kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni õiglase kaubanduse ja arengu kohta (8);

| — | võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (9) vastusena komisjoni teatisele nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. mai 2007. aasta resolutsiooni globaalse Euroopa kohta – konkurentsivõime välisaspektid (9) vastusena komisjoni teatisele nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2006)0567);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks. Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks. Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249);

| — | võttes arvesse ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 2006. aasta ministrite deklaratsiooni täieliku tööhõive ja inimväärse töö kohta, milles tõdeti, et täielik ja tulemuslik tööhõive ning kõikidele inimväärse töö tagamine on säästva arengu võtmetegurid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu 2006. aasta ministrite deklaratsiooni täieliku tööhõive ja inimväärse töö kohta, milles tõdeti, et täielik ja tulemuslik tööhõive ning kõikidele inimväärse töö tagamine on säästva arengu võtmetegurid;

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (10), milles paluti lisada Euroopa Liidu kaubanduslepingutesse, eelkõige kahepoolsetesse lepingutesse sotsiaalsed standardid inimväärse töö tagamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (10), milles paluti lisada Euroopa Liidu kaubanduslepingutesse, eelkõige kahepoolsetesse lepingutesse sotsiaalsed standardid inimväärse töö tagamiseks;

| — | võttes arvesse ILO inimväärse töö tegevuskava ja ülemaailmset tööhõive pakti, mis võeti ülemaailmse toetusega vastu 19. juunil 2009. aastal toimunud rahvusvahelisel töökonverentsil, ning ILO 2008. aasta deklaratsiooni sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO inimväärse töö tegevuskava ja ülemaailmset tööhõive pakti, mis võeti ülemaailmse toetusega vastu 19. juunil 2009. aastal toimunud rahvusvahelisel töökonverentsil, ning ILO 2008. aasta deklaratsiooni sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel;

| — | võttes arvesse 1968. aasta Brüsseli konventsiooni, mida kinnitas nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1968. aasta Brüsseli konventsiooni, mida kinnitas nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (11);

| — | võttes arvesse 1. jaanuaril 2006. aastal jõustunud üldist soodustuste süsteemi, millega võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs või tollitariifide vähendamine suurele hulgale kaupadele ja mis sisaldab ka uut soodustust eriliste kaubanduslike, finants- või arenguvajadustega silmitsi seisvatele haavatavatele riikidele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. jaanuaril 2006. aastal jõustunud üldist soodustuste süsteemi, millega võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs või tollitariifide vähendamine suurele hulgale kaupadele ja mis sisaldab ka uut soodustust eriliste kaubanduslike, finants- või arenguvajadustega silmitsi seisvatele haavatavatele riikidele;

| — | võttes arvesse kõiki Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkuleppeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõiki Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkuleppeid;

| — | võttes arvesse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning Euroopa Liidu vahelist partnerluslepingut, mis sõlmiti 23. juunil 2000. aastal Cotonous ning mida muudeti 2005. ja 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning Euroopa Liidu vahelist partnerluslepingut, mis sõlmiti 23. juunil 2000. aastal Cotonous ning mida muudeti 2005. ja 2010. aastal;

| — | võttes arvesse oma resolutsioone AKV piirkondade ja riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingute kohta, eelkõige 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni (12), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni (13) ja 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone AKV piirkondade ja riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingute kohta, eelkõige 26. septembri 2002. aasta resolutsiooni (12), 23. mai 2007. aasta resolutsiooni (13) ja 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni (14);

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi keskkonnakonventsioone, nagu osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll (1987), ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (1989), Cartagena bioohutuse protokoll (2000) ja Kyoto protokoll (1997); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi keskkonnakonventsioone, nagu osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll (1987), ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (1989), Cartagena bioohutuse protokoll (2000) ja Kyoto protokoll (1997);

| — | võttes arvesse 2009. aasta oktoobris Euroopa Liidu ja Lõuna-Korea vahel allkirjastatud vabakaubanduslepingu 13. peatükki; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta oktoobris Euroopa Liidu ja Lõuna-Korea vahel allkirjastatud vabakaubanduslepingu 13. peatükki;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahel mitmepoolse kaubanduslepingu sõlmimise üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Colombia ja Peruu vahel mitmepoolse kaubanduslepingu sõlmimise üle peetud läbirääkimiste lõpuleviimist;

| — | võttes arvesse 14. jaanuaril 2010. aastal Euroopa Parlamendi korraldatud kuulamist „Sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohaldamine kaubandusläbirääkimistel”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. jaanuaril 2010. aastal Euroopa Parlamendi korraldatud kuulamist „Sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kohaldamine kaubandusläbirääkimistel”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A7-0312/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A7-0312/2010),

| A. | arvestades, et kaubanduse, inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite vahelisest seosest on saanud majandus- ja kaubandussuhete oluline aspekt ning vabakaubanduslepingute üle peetavate läbirääkimiste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kaubanduse, inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite vahelisest seosest on saanud majandus- ja kaubandussuhete oluline aspekt ning vabakaubanduslepingute üle peetavate läbirääkimiste lahutamatu osa;

| B. | arvestades, et järjest rohkem esineb konkurentsimoonutusi ning sotsiaalse ja keskkonnaalase dumpingu oht on järjest suurem – see kahjustab eriti Euroopa Liidus asuvaid ettevõtteid ja töötajaid, kes on kohustatud järgima rangemaid sotsiaalseid, keskkonna- ja maksustandardeid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et järjest rohkem esineb konkurentsimoonutusi ning sotsiaalse ja keskkonnaalase dumpingu oht on järjest suurem – see kahjustab eriti Euroopa Liidus asuvaid ettevõtteid ja töötajaid, kes on kohustatud järgima rangemaid sotsiaalseid, keskkonna- ja maksustandardeid;

| C. | arvestades, et suhetes kolmandate riikidega peab EL kasutusele võtma vastastikkusel põhineva kaubandusstrateegia, mis peab olema diferentseeritud olenevalt kaubanduspartnerite arengutasemest nii sotsiaalsete ja keskkonnanõuete kui ka kaubanduse liberaliseerimise valdkonnas, et luua tingimused õiglaseks ja ausaks rahvusvaheliseks konkurentsiks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et suhetes kolmandate riikidega peab EL kasutusele võtma vastastikkusel põhineva kaubandusstrateegia, mis peab olema diferentseeritud olenevalt kaubanduspartnerite arengutasemest nii sotsiaalsete ja keskkonnanõuete kui ka kaubanduse liberaliseerimise valdkonnas, et luua tingimused õiglaseks ja ausaks rahvusvaheliseks konkurentsiks;

| D. | arvestades, et kahepoolsetest organitest on saanud peamised platvormid nende poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, kuna väljavaated kaubanduse, tööhõive või keskkonna omavaheliste suhete reguleerimiseks mitmepoolsete eeskirjade kehtestamisega WTO raames ei ole kuigi paljulubavad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kahepoolsetest organitest on saanud peamised platvormid nende poliitiliste eesmärkide saavutamiseks, kuna väljavaated kaubanduse, tööhõive või keskkonna omavaheliste suhete reguleerimiseks mitmepoolsete eeskirjade kehtestamisega WTO raames ei ole kuigi paljulubavad;

| E. | arvestades, et sellele vaatamata tuleb teha pingutusi äriõiguse ja põhiõiguste suhte tasakaalu taastamiseks ning tugevdada dialoogi olulisemate rahvusvaheliste organisatsioonide nagu ILO ja WTO vahel, et rahvusvahelist poliitikat kooskõlastatumalt kujundada ja tagada maailma tasandil parem juhtimine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sellele vaatamata tuleb teha pingutusi äriõiguse ja põhiõiguste suhte tasakaalu taastamiseks ning tugevdada dialoogi olulisemate rahvusvaheliste organisatsioonide nagu ILO ja WTO vahel, et rahvusvahelist poliitikat kooskõlastatumalt kujundada ja tagada maailma tasandil parem juhtimine;

| F. | arvestades, et on palju põhjuseid, miks rahvusvahelistesse kaubanduslepingutesse tuleks lisada inimõigusi käsitlevad sätted ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, alates soovist saavutada õiglane ja aus kaubandus ning tagada võrdsed konkurentsitingimused, kuni normeerivama lähenemiseni, st kaitsta Euroopa Liidu üldisi väärtusi ja kujundada kooskõlastatud Euroopa poliitikat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on palju põhjuseid, miks rahvusvahelistesse kaubanduslepingutesse tuleks lisada inimõigusi käsitlevad sätted ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, alates soovist saavutada õiglane ja aus kaubandus ning tagada võrdsed konkurentsitingimused, kuni normeerivama lähenemiseni, st kaitsta Euroopa Liidu üldisi väärtusi ja kujundada kooskõlastatud Euroopa poliitikat;

| G. | tuletab meelde, et ÜRO 1986. aasta deklaratsioonis arenguõiguse kohta kinnitatakse, et õigus arengule on võõrandamatu inimõigus, millest tulenevalt on igal inimesel ja kõikidel rahvastel õigus majanduslikus, sotsiaalses ja kultuurilises arengus osaleda, sellesse oma panus anda ja sellest osa saada; on seetõttu seisukohal, et ELil on kohustus seda õigust mitte kahjustada, vaid lisada see rahvusvahelistesse lepingutesse ja järgida seda kui Euroopa poliitilist suunist; |
| --- | --- |

G.

tuletab meelde, et ÜRO 1986. aasta deklaratsioonis arenguõiguse kohta kinnitatakse, et õigus arengule on võõrandamatu inimõigus, millest tulenevalt on igal inimesel ja kõikidel rahvastel õigus majanduslikus, sotsiaalses ja kultuurilises arengus osaleda, sellesse oma panus anda ja sellest osa saada; on seetõttu seisukohal, et ELil on kohustus seda õigust mitte kahjustada, vaid lisada see rahvusvahelistesse lepingutesse ja järgida seda kui Euroopa poliitilist suunist;

| H. | arvestades, et Lissaboni lepingus kinnitatakse taas, et Euroopa Liidu välistegevus, mille lahutamatuks osaks on kaubandus, peab toetuma põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine; arvestades, et Euroopa sotsiaalmudel, milles jätkusuutlik majanduskasv on ühendatud paremate töö- ja elutingimustega, võib olla eeskujuks ka teistele partneritele; arvestades, et kaubanduslepingud peavad lisaks sellele olema kooskõlas teiste rahvusvaheliste kohustuste ja konventsioonidega, mille puhul liikmesriigid on kohustunud neid järgima vastavalt oma siseriiklikule õigusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Lissaboni lepingus kinnitatakse taas, et Euroopa Liidu välistegevus, mille lahutamatuks osaks on kaubandus, peab toetuma põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine; arvestades, et Euroopa sotsiaalmudel, milles jätkusuutlik majanduskasv on ühendatud paremate töö- ja elutingimustega, võib olla eeskujuks ka teistele partneritele; arvestades, et kaubanduslepingud peavad lisaks sellele olema kooskõlas teiste rahvusvaheliste kohustuste ja konventsioonidega, mille puhul liikmesriigid on kohustunud neid järgima vastavalt oma siseriiklikule õigusele;

| I. | arvestades, et oluline on säilitada Euroopa Liidus kehtivad sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ning tagada, et Euroopa ühtsel turul tegutsevad välisriikide ettevõtjad neid järgivad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et oluline on säilitada Euroopa Liidus kehtivad sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ning tagada, et Euroopa ühtsel turul tegutsevad välisriikide ettevõtjad neid järgivad;

| J. | arvestades, et inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite lisamine kaubanduslepingutesse võib nimetatud lepingutele anda lisandväärtuse, kuna nii saab kodanikuühiskonda paremini kaasata ning tagada tugevama toetuse poliitilisele ja sotsiaalsele stabiilsusele, luues seeläbi kaubandusele soodsama keskkonna; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et inimõiguste ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite lisamine kaubanduslepingutesse võib nimetatud lepingutele anda lisandväärtuse, kuna nii saab kodanikuühiskonda paremini kaasata ning tagada tugevama toetuse poliitilisele ja sotsiaalsele stabiilsusele, luues seeläbi kaubandusele soodsama keskkonna;

| K. | arvestades, et kaubandus ning inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimine on olulised tegurid rahu ja jõukuse tagamisel maailmas, kuid neid ei saa pidada kõikide probleemide lahenduseks maailma riikide vahel; arvestades siiski, et poliitilisest ummikseisust võib leida väljapääsu kaubandussidemete tugevdamisega, tagades seejuures konfliktide lahendamise viisina ühiste huvide määratlemise eelkõige keskkonnakaitse alal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kaubandus ning inimõiguste, sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimine on olulised tegurid rahu ja jõukuse tagamisel maailmas, kuid neid ei saa pidada kõikide probleemide lahenduseks maailma riikide vahel; arvestades siiski, et poliitilisest ummikseisust võib leida väljapääsu kaubandussidemete tugevdamisega, tagades seejuures konfliktide lahendamise viisina ühiste huvide määratlemise eelkõige keskkonnakaitse alal;

| L. | arvestades, et teised riigid on andnud head eeskuju sotsiaalsete standardite lisamisel kaubanduslepingutesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et teised riigid on andnud head eeskuju sotsiaalsete standardite lisamisel kaubanduslepingutesse;

| M. | arvestades, et üldise soodustuste süsteemi puhul tuleb tingimuseks seada, et soodustatud riigid järgiksid rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides sätestatud põhimõtteid ja põhilisi töönorme, ning et see süsteem sisaldaks täiendavate tariifsete soodustuste eriskeemi, et edendada inim- ja tööõiguste, keskkonnakaitse ning hea valitsemistava põhiliste rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimist ja tõhusat rakendamist; arvestades, et nende tingimuste mittejärgimine võib kaasa tuua kaubandusrežiimi peatamise, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üldise soodustuste süsteemi puhul tuleb tingimuseks seada, et soodustatud riigid järgiksid rahvusvahelistes inimõiguste konventsioonides sätestatud põhimõtteid ja põhilisi töönorme, ning et see süsteem sisaldaks täiendavate tariifsete soodustuste eriskeemi, et edendada inim- ja tööõiguste, keskkonnakaitse ning hea valitsemistava põhiliste rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimist ja tõhusat rakendamist; arvestades, et nende tingimuste mittejärgimine võib kaasa tuua kaubandusrežiimi peatamise,

| 1. | palub seetõttu, et Euroopa Liidu tulevases kaubandusstrateegias ei oleks kaubandus enam eesmärk omaette, vaid vahend, mille abil edendada Euroopa väärtusi ja kaubanduslikke huve ning soodustada õiglast kaubandust, et muuta sotsiaalsete ja keskkonnastandardite lisamine ja tõhus rakendamine kõigi ELi kaubanduspartnerite puhul üldiseks tavaks; on arvamusel, et Euroopa Liit peaks läbirääkimistel juhinduma positiivsest, kuid samas õiguslikult siduvast lähenemisviisist; rõhutab, et kõik osapooled võidavad sellest, kui eelkõige kahepoolsetesse lepingutesse lisatakse säästvat arengut käsitlevad sätted; |
| --- | --- |

1.

palub seetõttu, et Euroopa Liidu tulevases kaubandusstrateegias ei oleks kaubandus enam eesmärk omaette, vaid vahend, mille abil edendada Euroopa väärtusi ja kaubanduslikke huve ning soodustada õiglast kaubandust, et muuta sotsiaalsete ja keskkonnastandardite lisamine ja tõhus rakendamine kõigi ELi kaubanduspartnerite puhul üldiseks tavaks; on arvamusel, et Euroopa Liit peaks läbirääkimistel juhinduma positiivsest, kuid samas õiguslikult siduvast lähenemisviisist; rõhutab, et kõik osapooled võidavad sellest, kui eelkõige kahepoolsetesse lepingutesse lisatakse säästvat arengut käsitlevad sätted;

| 2. | tuletab meelde, et kaubanduspoliitika on ELi üldeesmärkide saavutamise vahend ning et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 teostatakse ELi kaubanduspoliitikat „kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega” ja vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peab EL „toetama maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist”; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et kaubanduspoliitika on ELi üldeesmärkide saavutamise vahend ning et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 teostatakse ELi kaubanduspoliitikat „kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega” ja vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peab EL „toetama maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist”;

Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid mitmepoolsetes kaubandussuhetes

| 3. | kutsub WTOd ja ÜRO peamisi institutsioone üles tegema inimõiguste valdkonnas mitmepoolsel tasandil tihedamat koostööd; on seisukohal, et tihedam suhtlemine ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja erimenetluste valdkonnas oleks eriti kasulik inimõiguste austamist toetava mitmepoolse kaubandusraamistiku tagamisel; on samuti seisukohal, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ekspertarvamust võiks arvesse võtta WTO vaekogude ja apellatsioonikogu töös, kui esineb inimõiguste tõsise rikkumise juhtumeid; |
| --- | --- |

3.

kutsub WTOd ja ÜRO peamisi institutsioone üles tegema inimõiguste valdkonnas mitmepoolsel tasandil tihedamat koostööd; on seisukohal, et tihedam suhtlemine ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja erimenetluste valdkonnas oleks eriti kasulik inimõiguste austamist toetava mitmepoolse kaubandusraamistiku tagamisel; on samuti seisukohal, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo ekspertarvamust võiks arvesse võtta WTO vaekogude ja apellatsioonikogu töös, kui esineb inimõiguste tõsise rikkumise juhtumeid;

| 4. | on seisukohal, et korrapärane üldine läbivaatamine inimõiguste nõukogus peaks olema kasulik vahend, et teostada järelevalvet inimõigusi käsitlevate sätete järgimise üle rahvusvahelistes kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et korrapärane üldine läbivaatamine inimõiguste nõukogus peaks olema kasulik vahend, et teostada järelevalvet inimõigusi käsitlevate sätete järgimise üle rahvusvahelistes kaubanduslepingutes;

| 5. | rõhutab, et on oluline teha tihedamat koostööd ILOga, kes on pädev organ määrama kindlaks rahvusvahelisi tööstandardeid, pidama nende üle läbirääkimisi ja kontrollima nende õigusesse ülevõtmist ja praktikas rakendamist, ning tagada ILO täielik osalemine WTO töös;






  a) | palub seoses sellega, et ILO-le antaks WTOs ametliku vaatleja staatus ning õigus WTO ministrite konverentsil sõna võtta; |
| --- | --- | --- |

5.

rõhutab, et on oluline teha tihedamat koostööd ILOga, kes on pädev organ määrama kindlaks rahvusvahelisi tööstandardeid, pidama nende üle läbirääkimisi ja kontrollima nende õigusesse ülevõtmist ja praktikas rakendamist, ning tagada ILO täielik osalemine WTO töös;

a)

palub seoses sellega, et ILO-le antaks WTOs ametliku vaatleja staatus ning õigus WTO ministrite konverentsil sõna võtta;

| b) | teeb ettepaneku luua WTOs kaubanduse ja keskkonna komitee eeskujul kaubanduse ja inimväärse töö komitee; nõuab, et mõlemale komiteele antaks selgelt määratletud ülesanded ning neil oleks reaalne mõjuvõim; |
| --- | --- |

b)

teeb ettepaneku luua WTOs kaubanduse ja keskkonna komitee eeskujul kaubanduse ja inimväärse töö komitee; nõuab, et mõlemale komiteele antaks selgelt määratletud ülesanded ning neil oleks reaalne mõjuvõim;

| c) | teeb ettepaneku näha ette võimalus pöörduda ILO ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo poole juhul, kui kaubandusvaidluste käigus tuleb käsitleda rahvusvaheliste töökonventsioonide rikkumise teemat; |
| --- | --- |

c)

teeb ettepaneku näha ette võimalus pöörduda ILO ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo poole juhul, kui kaubandusvaidluste käigus tuleb käsitleda rahvusvaheliste töökonventsioonide rikkumise teemat;

| d) | teeb ettepaneku näha ette ILO-le kaebuse esitamise võimalus juhul, kui mõni WTO liikmesriik käsitleb vaidluste lahendamise organi otsust töökonventsioonide järgimist käsitlevate ILO otsuste küsimärgi alla seadmisena; |
| --- | --- |

d)

teeb ettepaneku näha ette ILO-le kaebuse esitamise võimalus juhul, kui mõni WTO liikmesriik käsitleb vaidluste lahendamise organi otsust töökonventsioonide järgimist käsitlevate ILO otsuste küsimärgi alla seadmisena;

| 6. | kinnitab taas, et ühest küljest avatud ja mittediskrimineeriva mitmepoolse kaubandussüsteemi säilitamise ja käigushoidmise eesmärk ning teisalt keskkonnakaitse ja säästva arengu edendamise eesmärk peavad üksteist toetama; rõhutab, et GATTi artikli 20 kohaselt võivad liikmesriigid võtta keskkonna kaitseks kaubandusmeetmeid, kui neid meetmeid ei rakendata viisil, mis võiks tekitada meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist; ergutab liikmesriike seda sätet täiel määral kasutama; |
| --- | --- |

6.

kinnitab taas, et ühest küljest avatud ja mittediskrimineeriva mitmepoolse kaubandussüsteemi säilitamise ja käigushoidmise eesmärk ning teisalt keskkonnakaitse ja säästva arengu edendamise eesmärk peavad üksteist toetama; rõhutab, et GATTi artikli 20 kohaselt võivad liikmesriigid võtta keskkonna kaitseks kaubandusmeetmeid, kui neid meetmeid ei rakendata viisil, mis võiks tekitada meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist; ergutab liikmesriike seda sätet täiel määral kasutama;

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et on olemas WTO kaubanduse ja keskkonna komitee, mis peaks olema põhifoorumiks, kus taotletakse keskkonna ja kaubanduse ühitamist ja nendevahelise seose tugevdamist; loodab, et komitee roll ja töö arenevad selles suunas, et otsida positiivseid lahendusi kaubanduse ja keskkonna valdkonna kõige olulisematele probleemidele, millega rahvusvaheline üldsus silmitsi seisab; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt selle üle, et on olemas WTO kaubanduse ja keskkonna komitee, mis peaks olema põhifoorumiks, kus taotletakse keskkonna ja kaubanduse ühitamist ja nendevahelise seose tugevdamist; loodab, et komitee roll ja töö arenevad selles suunas, et otsida positiivseid lahendusi kaubanduse ja keskkonna valdkonna kõige olulisematele probleemidele, millega rahvusvaheline üldsus silmitsi seisab;

| 8. | rõhutab vajadust parandada juurdepääsu keskkonnasõbralikele kaupadele ja tehnoloogiatele, et saavutada säästva arengu eesmärgid, ning kutsub kõiki läbirääkimiste osapooli kahekordistama pingutusi, et saavutada kiiresti kokkulepe keskkonnatoodetele ja -teenustele kohaldatavate tariifsete ja mittetariifsete kaubandustõkete vähendamise või kaotamise osas, et edendada tööhõivepoliitika uusi vorme ja töökohtade loomist kooskõlas ILO inimväärse töö normidega ning Euroopa tööstuse ja VKEde kasvuvõimalusi; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust parandada juurdepääsu keskkonnasõbralikele kaupadele ja tehnoloogiatele, et saavutada säästva arengu eesmärgid, ning kutsub kõiki läbirääkimiste osapooli kahekordistama pingutusi, et saavutada kiiresti kokkulepe keskkonnatoodetele ja -teenustele kohaldatavate tariifsete ja mittetariifsete kaubandustõkete vähendamise või kaotamise osas, et edendada tööhõivepoliitika uusi vorme ja töökohtade loomist kooskõlas ILO inimväärse töö normidega ning Euroopa tööstuse ja VKEde kasvuvõimalusi;

| 9. | rõhutab vajadust saavutada edasiminek Doha deklaratsiooni artikli 31 teiste punktide üle peetavatel läbirääkimistel, mis käsitlevad kehtivate WTO eeskirjade ja mitmepoolsetes keskkonnakokkulepetes sätestatud konkreetsete kaubanduskohustuste suhet, ning edendada tihedamat koostööd mitmepoolsete keskkonnakokkulepete sekretariaatide ja WTO komiteede vahel, sest see on oluline vahend keskkonnaalaste ja kaubanduseeskirjade kooskõlastatud arengu tagamiseks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust saavutada edasiminek Doha deklaratsiooni artikli 31 teiste punktide üle peetavatel läbirääkimistel, mis käsitlevad kehtivate WTO eeskirjade ja mitmepoolsetes keskkonnakokkulepetes sätestatud konkreetsete kaubanduskohustuste suhet, ning edendada tihedamat koostööd mitmepoolsete keskkonnakokkulepete sekretariaatide ja WTO komiteede vahel, sest see on oluline vahend keskkonnaalaste ja kaubanduseeskirjade kooskõlastatud arengu tagamiseks;

| 10. | on seisukohal, et mitmepoolne kliimaleping oleks parim vahend keskkonnale süsinikdioksiidi heidetega tekitatud negatiivse välismõju arvesse võtmiseks, kuid tõenäoliselt ei jõuta selleni veel niipea; on seetõttu seisukohal, et Euroopa Liit peaks jätkuvalt uurima võimalusi võtta süsinikdioksiidi lekke ohuga tööstussektoreis kasutusele asjakohased keskkonnapoliitika vahendid, mis täiendaksid süsinikdioksiidi saastekvootide müüki ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames, eelkõige WTO eeskirjadele vastav süsinikdioksiidi heidetega seotud kulude hõlmamise mehhanism, sest see võimaldaks vähendada süsinikdioksiidi heite kolmandatesse riikidesse ülekandmise ohtu; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et mitmepoolne kliimaleping oleks parim vahend keskkonnale süsinikdioksiidi heidetega tekitatud negatiivse välismõju arvesse võtmiseks, kuid tõenäoliselt ei jõuta selleni veel niipea; on seetõttu seisukohal, et Euroopa Liit peaks jätkuvalt uurima võimalusi võtta süsinikdioksiidi lekke ohuga tööstussektoreis kasutusele asjakohased keskkonnapoliitika vahendid, mis täiendaksid süsinikdioksiidi saastekvootide müüki ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames, eelkõige WTO eeskirjadele vastav süsinikdioksiidi heidetega seotud kulude hõlmamise mehhanism, sest see võimaldaks vähendada süsinikdioksiidi heite kolmandatesse riikidesse ülekandmise ohtu;

| 11. | teeb ettepaneku luua pärast rahvusvahelise kliimakokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste lõpetamist ja kokkuleppe sõlmimist tõeline Maailma Keskkonnaorganisatsioon, et tagada võetud kohustuste täitmine ja keskkonnastandardite järgimine; selle tulevase organisatsiooni poole pöördumine oleks kohustuslik näiteks siis, kui tegu on keskkonnaalase dumpinguga; |
| --- | --- |

11.

teeb ettepaneku luua pärast rahvusvahelise kliimakokkuleppe üle peetavate läbirääkimiste lõpetamist ja kokkuleppe sõlmimist tõeline Maailma Keskkonnaorganisatsioon, et tagada võetud kohustuste täitmine ja keskkonnastandardite järgimine; selle tulevase organisatsiooni poole pöördumine oleks kohustuslik näiteks siis, kui tegu on keskkonnaalase dumpinguga;

Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid kahepoolsetes kaubanduslepingutes

| 12. | toetab kindlalt tava lisada õiguslikult siduvad inimõiguste klauslid Euroopa Liidu sõlmitud rahvusvahelistesse lepingutesse, ent tuletab meelde, et nimetatud klauslite järelevalve ja rakendamine on endiselt suur probleem; kinnitab veel kord, et inimõiguste klauslid tuleb samuti lisada kõikidesse kaubanduslepingutesse ja valdkondlikesse lepingutesse koos selge ja täpse konsulteerimismehhanismiga, mis põhineb Cotonou lepingu artikli 96 eeskujul; väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et nimetatud klausel lisati nn uue põlvkonna vabakaubanduslepingusse; |
| --- | --- |

12.

toetab kindlalt tava lisada õiguslikult siduvad inimõiguste klauslid Euroopa Liidu sõlmitud rahvusvahelistesse lepingutesse, ent tuletab meelde, et nimetatud klauslite järelevalve ja rakendamine on endiselt suur probleem; kinnitab veel kord, et inimõiguste klauslid tuleb samuti lisada kõikidesse kaubanduslepingutesse ja valdkondlikesse lepingutesse koos selge ja täpse konsulteerimismehhanismiga, mis põhineb Cotonou lepingu artikli 96 eeskujul; väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et nimetatud klausel lisati nn uue põlvkonna vabakaubanduslepingusse;

| 13. | rõhutab, et ka säästvat arengut käsitlevad peatükid tuleks kahepoolsetesse lepingutesse lisada sama süstemaatiliselt; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et ka säästvat arengut käsitlevad peatükid tuleks kahepoolsetesse lepingutesse lisada sama süstemaatiliselt;

| 14. | märgib, et tulevased kaubanduslepingud võidakse sõlmida praegust finantskriisi silmas pidades; on seisukohal, et see ei tohi luua olukorda, kus sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, eriti kasvuhoonegaaside heitkogused ja kahjulike jäätmete käitlemine muude eesmärkide saavutamise nimel tähelepanuta jäetakse; |
| --- | --- |

14.

märgib, et tulevased kaubanduslepingud võidakse sõlmida praegust finantskriisi silmas pidades; on seisukohal, et see ei tohi luua olukorda, kus sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, eriti kasvuhoonegaaside heitkogused ja kahjulike jäätmete käitlemine muude eesmärkide saavutamise nimel tähelepanuta jäetakse;

| 15. | eespool nimetatud eesmärke arvesse võttes palub komisjonil lisada süstemaatiliselt kõigisse vabakaubanduslepingutesse, mille üle kolmandate riikidega läbirääkimisi peetakse, sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, sealhulgas:






  a) | loetelu miinimumstandarditest, mida peavad järgima kõik ELi kaubanduspartnerid; sotsiaalvaldkonnas peavad standardid vastama ILO kaheksale aluskonventsioonile (tööõiguse põhireeglid), mis on loetletud ILO deklaratsioonis aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl (1998); nendele kaheksale konventsioonile lisanduvad tööstusriikide puhul ILO neli prioriteetset konventsiooni; keskkonnakaitse ja inimõiguste järgimise valdkonnas peavad miinimumstandardid vastama keskkonda ja head valitsemistava käsitlevatele konventsioonidele, nagu on sätestatud määruses üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta; |
| --- | --- | --- |

15.

eespool nimetatud eesmärke arvesse võttes palub komisjonil lisada süstemaatiliselt kõigisse vabakaubanduslepingutesse, mille üle kolmandate riikidega läbirääkimisi peetakse, sotsiaalsed ja keskkonnastandardid, sealhulgas:

a)

loetelu miinimumstandarditest, mida peavad järgima kõik ELi kaubanduspartnerid; sotsiaalvaldkonnas peavad standardid vastama ILO kaheksale aluskonventsioonile (tööõiguse põhireeglid), mis on loetletud ILO deklaratsioonis aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl (1998); nendele kaheksale konventsioonile lisanduvad tööstusriikide puhul ILO neli prioriteetset konventsiooni; keskkonnakaitse ja inimõiguste järgimise valdkonnas peavad miinimumstandardid vastama keskkonda ja head valitsemistava käsitlevatele konventsioonidele, nagu on sätestatud määruses üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta;

| b) | loetelu lisakonventsioonidest, mida tuleb hakata järk-järgult ja paindlikult rakendama, võttes arvesse asjaomase partneri majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonna-alast arengut; sotsiaalvaldkonnas peab lõppeesmärgiks olema ILO inimväärse töö tagamise suuniste täielik rakendamine; |
| --- | --- |

b)

loetelu lisakonventsioonidest, mida tuleb hakata järk-järgult ja paindlikult rakendama, võttes arvesse asjaomase partneri majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonna-alast arengut; sotsiaalvaldkonnas peab lõppeesmärgiks olema ILO inimväärse töö tagamise suuniste täielik rakendamine;

| 16. | rõhutab, et kõnealuste standardite järgimise all tuleb mõista nende ratifitseerimist, siseriiklikku õigusesse ülevõtmist ja tegelikku rakendamist kogu riigi territooriumil; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kõnealuste standardite järgimise all tuleb mõista nende ratifitseerimist, siseriiklikku õigusesse ülevõtmist ja tegelikku rakendamist kogu riigi territooriumil;

| 17. | nõuab, et kõigis tulevastes kaubanduslepingutes sätestataks laste töö kasutamise keelustamine, eriti loodusliku kivi kaevandamise ja töötlemise alal, ning Euroopa ühtse sertifitseerimissüsteemi järgmine, tõendamaks, et imporditud loodusliku kivi ja looduslikust kivist toodete tootmises ei ole kogu väärtusahela ulatuses kasutatud laste tööd ILO konventsiooni nr 182 tähenduses; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et kõigis tulevastes kaubanduslepingutes sätestataks laste töö kasutamise keelustamine, eriti loodusliku kivi kaevandamise ja töötlemise alal, ning Euroopa ühtse sertifitseerimissüsteemi järgmine, tõendamaks, et imporditud loodusliku kivi ja looduslikust kivist toodete tootmises ei ole kogu väärtusahela ulatuses kasutatud laste tööd ILO konventsiooni nr 182 tähenduses;

| 18. | rõhutab, et vabakaubanduslepingutes võidakse sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimise korral kaaluda teatavate tingimuste alusel liberaliseerimist, mis hõlmab tariifide kaotamise ajakava lühendamist või täiendavale turule pääsemist; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et vabakaubanduslepingutes võidakse sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimise korral kaaluda teatavate tingimuste alusel liberaliseerimist, mis hõlmab tariifide kaotamise ajakava lühendamist või täiendavale turule pääsemist;

| 19. | rõhutab vajadust teostada lepingu rakendamise üle pidevat järelevalvet, kasutades kõikides etappides avatud ja kaasavat lähenemisviisi:






  a) | võtab teadmiseks säästva arengu mõjuhinnangute teostamise, ent on seisukohal, et mõjuhinnanguid tuleks teostada ka enne ja pärast läbirääkimisi ning nende vältel, et tagada pidev hindamine; rõhutab samuti vajadust võtta mõjuhinnangute tulemuste põhjal konkreetseid meetmeid; on lisaks arvamusel, et läbirääkijad peaksid võtma rohkem arvesse mõjuhinnangutest tulenevaid prioriteete ja mureküsimusi; |
| --- | --- | --- |

19.

rõhutab vajadust teostada lepingu rakendamise üle pidevat järelevalvet, kasutades kõikides etappides avatud ja kaasavat lähenemisviisi:

a)

võtab teadmiseks säästva arengu mõjuhinnangute teostamise, ent on seisukohal, et mõjuhinnanguid tuleks teostada ka enne ja pärast läbirääkimisi ning nende vältel, et tagada pidev hindamine; rõhutab samuti vajadust võtta mõjuhinnangute tulemuste põhjal konkreetseid meetmeid; on lisaks arvamusel, et läbirääkijad peaksid võtma rohkem arvesse mõjuhinnangutest tulenevaid prioriteete ja mureküsimusi;

| b) | kutsub komisjoni üles töötama välja inimõiguste mõjuhinnanguid, mis täiendaksid säästva arengu mõju kohta teostatavaid hinnanguid, kasutades inimõigustel ning sotsiaalsetel ja keskkonnastandarditel põhinevaid kergesti mõistetavaid kaubanduslikke näitajaid; |
| --- | --- |

b)

kutsub komisjoni üles töötama välja inimõiguste mõjuhinnanguid, mis täiendaksid säästva arengu mõju kohta teostatavaid hinnanguid, kasutades inimõigustel ning sotsiaalsetel ja keskkonnastandarditel põhinevaid kergesti mõistetavaid kaubanduslikke näitajaid;

| c) | kutsub mõlemaid osapooli üles esitama korrapäraselt aruandeid lepingu alusel võetud kohustuste täitmisel tehtud üldiste edusammude kohta; |
| --- | --- |

c)

kutsub mõlemaid osapooli üles esitama korrapäraselt aruandeid lepingu alusel võetud kohustuste täitmisel tehtud üldiste edusammude kohta;

| d) | palub komisjonil tagada partnerriikide parlamentide kaasamine kaubandusläbirääkimistesse, et parandada haldust ja demokraatlikku järelevalvet arengumaades; |
| --- | --- |

d)

palub komisjonil tagada partnerriikide parlamentide kaasamine kaubandusläbirääkimistesse, et parandada haldust ja demokraatlikku järelevalvet arengumaades;

| e) | rõhutab vajadust kaasata kodanikud läbirääkimiste kõikidesse etappidesse ja lepingu üle järelevalve teostamisse ning kutsub sellega seoses üles looma säästva arengu platvorme või nõuanderühmi, sätestades kohustuse konsulteerida sotsiaalpartnerite ja sõltumatu kodanikuühiskonna esindajatega; |
| --- | --- |

e)

rõhutab vajadust kaasata kodanikud läbirääkimiste kõikidesse etappidesse ja lepingu üle järelevalve teostamisse ning kutsub sellega seoses üles looma säästva arengu platvorme või nõuanderühmi, sätestades kohustuse konsulteerida sotsiaalpartnerite ja sõltumatu kodanikuühiskonna esindajatega;

| 20. | nõuab, et ELi kaubanduslepingud tagaksid tõhusalt maksimaalse läbipaistvuse, ranged avaliku hanke tingimused ja ettevõtete aruandluse maade kaupa nii arenenud kui ka arengumaades, et takistada kapitali ebaseadusliku väljavoolu; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et ELi kaubanduslepingud tagaksid tõhusalt maksimaalse läbipaistvuse, ranged avaliku hanke tingimused ja ettevõtete aruandluse maade kaupa nii arenenud kui ka arengumaades, et takistada kapitali ebaseadusliku väljavoolu;

| 21. | nõuab tungivalt, et EL kaitseks kaubandusläbirääkimistel loodusvaradele juurdepääsu õigust ning põlisrahvaste juurdepääsuõigust peamistele loodusvaradele; nõuab, et komisjon kaasaks rahvusvahelistesse kaubandusläbirääkimistesse ja -lepingutesse maa ostmise ja maaomandiga seotud probleemid kolmandates riikides, eelkõige vähim arenenud ja arengumaades; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et EL kaitseks kaubandusläbirääkimistel loodusvaradele juurdepääsu õigust ning põlisrahvaste juurdepääsuõigust peamistele loodusvaradele; nõuab, et komisjon kaasaks rahvusvahelistesse kaubandusläbirääkimistesse ja -lepingutesse maa ostmise ja maaomandiga seotud probleemid kolmandates riikides, eelkõige vähim arenenud ja arengumaades;

| 22. | tunnistab, et praegu läbiräägitavates kahepoolsetes lepingutes on säästvat arengut käsitlev peatükk kohustuslik, ent peatükki saaks muuta mõjusamaks, kui selles sätestataks:






  a) | kaebuste esitamise menetlus, mis on avatud sotsiaalpartneritele; |
| --- | --- | --- |

22.

tunnistab, et praegu läbiräägitavates kahepoolsetes lepingutes on säästvat arengut käsitlev peatükk kohustuslik, ent peatükki saaks muuta mõjusamaks, kui selles sätestataks:

a)

kaebuste esitamise menetlus, mis on avatud sotsiaalpartneritele;

| b) | sotsiaal- ja keskkonnaprobleemidega seotud vaidluste kiire ja tõhus lahendamine sellise sõltumatu organi abil nagu poolte valitud eksperdirühmad, mis moodustatakse nende liikmete teadmiste alusel inimõiguste, tööõiguse ja keskkonnaõiguse valdkonnas ning kelle soovitused ja soovituste rakendamist käsitlevad sätted peaksid olema selgelt määratletud menetluse osa; |
| --- | --- |

b)

sotsiaal- ja keskkonnaprobleemidega seotud vaidluste kiire ja tõhus lahendamine sellise sõltumatu organi abil nagu poolte valitud eksperdirühmad, mis moodustatakse nende liikmete teadmiste alusel inimõiguste, tööõiguse ja keskkonnaõiguse valdkonnas ning kelle soovitused ja soovituste rakendamist käsitlevad sätted peaksid olema selgelt määratletud menetluse osa;

| c) | vaidluste lahendamise mehhanismi kasutamine samas ulatuses nagu lepingu teiste osade puhul, nähes ette sanktsioonid asjaomaste valdkondade olukorra parandamiseks või peatades vähemalt ajutiselt lepinguga ettenähtud kaubanduseelised, juhul kui eespool nimetatud standardeid tõsiselt rikutakse; |
| --- | --- |

c)

vaidluste lahendamise mehhanismi kasutamine samas ulatuses nagu lepingu teiste osade puhul, nähes ette sanktsioonid asjaomaste valdkondade olukorra parandamiseks või peatades vähemalt ajutiselt lepinguga ettenähtud kaubanduseelised, juhul kui eespool nimetatud standardeid tõsiselt rikutakse;

| 23. | rõhutab vajadust täiendada lepinguid kaasnevate meetmetega, sealhulgas tehnilise abi meetmete ja koostööprogrammidega, mille eesmärk on tõsta rakendussuutlikkust, eelkõige inimõiguste põhikonventsioonide ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite rakendamise suutlikkust; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust täiendada lepinguid kaasnevate meetmetega, sealhulgas tehnilise abi meetmete ja koostööprogrammidega, mille eesmärk on tõsta rakendussuutlikkust, eelkõige inimõiguste põhikonventsioonide ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite rakendamise suutlikkust;

Inimõigused ning sotsiaalsed ja keskkonnastandardid ühepoolsetes kaubandussuhetes: üldine soodustuste süsteem GSP ja GSP+

| 24. | on seisukohal, et need 27 konventsiooni, mille ratifitseerimine ja tõhus rakendamine on vajalik üldise soodustuste süsteemi GSP+ kasutamiseks, on inimõiguste, tööõiguse, keskkonna ja hea valitsemistava standardeid käsitlevate konventsioonide ainukordne kooslus; rõhutab, et siiani on üldise soodustuste süsteemil GSP+ olnud ilmne positiivne mõju nimetatud konventsioonide ratifitseerimisele, kuid konventsioonide rakendamisele ei ole mõju nii suur olnud, ning soovib sellega seoses panna suuremat rõhku kaasnevatele meetmetele, et tõsta rakendussuutlikkust; on lisaks seisukohal, et SPG+ usaldusväärsuse tagamiseks peab komisjon uurimisi algatama ja vajaduse korral soodustused tühistama, kui esineb tõendeid, et teatavad riigid 27 konventsiooni ei rakenda; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et need 27 konventsiooni, mille ratifitseerimine ja tõhus rakendamine on vajalik üldise soodustuste süsteemi GSP+ kasutamiseks, on inimõiguste, tööõiguse, keskkonna ja hea valitsemistava standardeid käsitlevate konventsioonide ainukordne kooslus; rõhutab, et siiani on üldise soodustuste süsteemil GSP+ olnud ilmne positiivne mõju nimetatud konventsioonide ratifitseerimisele, kuid konventsioonide rakendamisele ei ole mõju nii suur olnud, ning soovib sellega seoses panna suuremat rõhku kaasnevatele meetmetele, et tõsta rakendussuutlikkust; on lisaks seisukohal, et SPG+ usaldusväärsuse tagamiseks peab komisjon uurimisi algatama ja vajaduse korral soodustused tühistama, kui esineb tõendeid, et teatavad riigid 27 konventsiooni ei rakenda;

| 25. | on seisukohal, et inimõiguste klauslid ja üldine soodustuste süsteem GSP+ tuleks kolmandate riikide ja Euroopa Liidu vahel sõlmitavates lepingutes omavahel tihedamalt siduda, eelkõige järelevalve valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et inimõiguste klauslid ja üldine soodustuste süsteem GSP+ tuleks kolmandate riikide ja Euroopa Liidu vahel sõlmitavates lepingutes omavahel tihedamalt siduda, eelkõige järelevalve valdkonnas;

| 26. | kutsub komisjoni üles tagama üldise soodustuste süsteemi GSP läbivaatamise protsessi raames, et sellest saaksid kõige rohkem kasu need, kellel on seda kõige enam vaja, ja lihtsustama päritolureegleid, et algatusega „kõik peale relvade” ja süsteemiga GSP+ hõlmatud riigid saaksid neile ette nähtud soodustustest võimalikult suurt kasu; nõuab nimetatud süsteemi raames läbipaistvate võrdlusaluste, mehhanismide ja kriteeriumide kehtestamist soodustuste andmiseks või äravõtmiseks; nõuab, ka seda, et Euroopa Parlament kaasataks täiel määral selle protsessi kõikidesse etappidesse, eelkõige seoses nõukogu ettepanekuga soodustatud riikide loetelu kohta, uurimiste algatamisega või süsteemi GSP+ kohaldamise ajutise peatamisega; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles tagama üldise soodustuste süsteemi GSP läbivaatamise protsessi raames, et sellest saaksid kõige rohkem kasu need, kellel on seda kõige enam vaja, ja lihtsustama päritolureegleid, et algatusega „kõik peale relvade” ja süsteemiga GSP+ hõlmatud riigid saaksid neile ette nähtud soodustustest võimalikult suurt kasu; nõuab nimetatud süsteemi raames läbipaistvate võrdlusaluste, mehhanismide ja kriteeriumide kehtestamist soodustuste andmiseks või äravõtmiseks; nõuab, ka seda, et Euroopa Parlament kaasataks täiel määral selle protsessi kõikidesse etappidesse, eelkõige seoses nõukogu ettepanekuga soodustatud riikide loetelu kohta, uurimiste algatamisega või süsteemi GSP+ kohaldamise ajutise peatamisega;

| 27. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kiiresti ettepaneku võtta vastu määrus, millega keelatakse importida ELi kaupu, mille tootmisel on kasutatud moodsaid orjatöö vorme, sunniviisilist tööd, eelkõige kaitsetute elanikkonnarühmade tööd, ja rikutud põhilisi inimõiguste standardeid; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks kiiresti ettepaneku võtta vastu määrus, millega keelatakse importida ELi kaupu, mille tootmisel on kasutatud moodsaid orjatöö vorme, sunniviisilist tööd, eelkõige kaitsetute elanikkonnarühmade tööd, ja rikutud põhilisi inimõiguste standardeid;

| 28. | palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe alusel parlamendile rahvusvaheliste kaubanduslepingute läbirääkimiste vältel alati põhjalikku teavet kõikide asjakohaste teemavaldkondade kohta; |
| --- | --- |

28.

palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkuleppe alusel parlamendile rahvusvaheliste kaubanduslepingute läbirääkimiste vältel alati põhjalikku teavet kõikide asjakohaste teemavaldkondade kohta;

| 29. | palub, et komisjon kindlustaks Lissaboni lepingust tulenevaid parlamendi laienenud volitusi arvesse võttes tõhusa teabevahetuse ja tagaks parlamendile tema lähetatud esindajate näol vaatlejastaatuse ja seega igal ajal juurdepääsu kõikidele asjaomastele istungitele ja dokumentidele; |
| --- | --- |

29.

palub, et komisjon kindlustaks Lissaboni lepingust tulenevaid parlamendi laienenud volitusi arvesse võttes tõhusa teabevahetuse ja tagaks parlamendile tema lähetatud esindajate näol vaatlejastaatuse ja seega igal ajal juurdepääsu kõikidele asjaomastele istungitele ja dokumentidele;

*

* *

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 320, 28.10.1996, lk 261.

(2)  ELT C 290 E, 29.11.2006, lk 107.

(3)  EÜT C 112 E, 9.5.2002, lk 326.

(4)  ELT C 131 E, 5.6.2003, lk 147.

(5)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 65.

(6)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 84.

(7)  Nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldused laste töö kohta, 10937/1/10.

(8)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 865.

(9)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 128.

(10)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(11)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(12)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 305.

(13)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 301.

(14)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 361.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/39

---

Neljapäev, 25. november 2010Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevuse aruanne

P7_TA(2010)0435

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2010/2059(INI))

2012/C 99 E/08

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitlevat aastaaruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitlevat aastaaruannet;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 kolmandat lõiku ja artiklit 228; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 kolmandat lõiku ja artiklit 228;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 41 ja 43; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 41 ja 43;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud ja 1. aprillil 2006. aastal jõustunud koostöö raamkokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud ja 1. aprillil 2006. aastal jõustunud koostöö raamkokkulepet;

| — | võttes arvesse komisjoni 5. oktoobri 2005. aasta teatist volituste kohta võtta vastu ja edastada teatisi Euroopa Ombudsmanile ning ametnike volitamise kohta Euroopa Ombudsmanile tunnistuste andmiseks (SEK(2005)1227); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. oktoobri 2005. aasta teatist volituste kohta võtta vastu ja edastada teatisi Euroopa Ombudsmanile ning ametnike volitamise kohta Euroopa Ombudsmanile tunnistuste andmiseks (SEK(2005)1227);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsust 2008/587/EÜ, Euratom, millega muudetakse otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsust 2008/587/EÜ, Euratom, millega muudetakse otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (2);

| — | võttes arvesse 1. jaanuaril 2009. aastal jõustunud ombudsmani muudetud rakendussätteid, mille eesmärgiks oli arvesse võtta põhikirja muudatusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. jaanuaril 2009. aastal jõustunud ombudsmani muudetud rakendussätteid, mille eesmärgiks oli arvesse võtta põhikirja muudatusi;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 teist ja kolmandat lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 teist ja kolmandat lauset;

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0275/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0275/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitlev aastaaruanne esitati 19. aprillil 2010. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ning ombudsman Nikiforos Diamandouros tutvustas 4. mail 2010. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitlev aastaaruanne esitati 19. aprillil 2010. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ning ombudsman Nikiforos Diamandouros tutvustas 4. mail 2010. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklile 24 on „igal liidu kodanikul [...] õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklile 24 on „igal liidu kodanikul [...] õigus pöörduda ombudsmani poole, kelle ametikoht luuakse vastavalt artiklile 228”;

| C. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud, et „igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”;

| D. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu tegevus õigusemõistjana”; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu tegevus õigusemõistjana”;

| E. | arvestades, et alates Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisest kuuluvad ühine välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa Ülemkogu tegevus ombudsmani pädevusse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisest kuuluvad ühine välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa Ülemkogu tegevus ombudsmani pädevusse;

| F. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 228 sätestatakse, et edaspidi ombudsman „valitakse iga Euroopa Parlamendi valimise järel viimasega samaks ametiajaks” ning teda ei „määrata” enam Euroopa Parlamendi poolt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 228 sätestatakse, et edaspidi ombudsman „valitakse iga Euroopa Parlamendi valimise järel viimasega samaks ametiajaks” ning teda ei „määrata” enam Euroopa Parlamendi poolt;

| G. | arvestades, et ombudsmani tegevus aitab kaasa sellise Euroopa Liidu kujundamisele, „kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik”, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ombudsmani tegevus aitab kaasa sellise Euroopa Liidu kujundamisele, „kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik”, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus;

| H. | arvestades, et ombudsman registreeris 2009. aastal 3 098 kaebust, millest 727 (23 %) osutusid ombudsmani pädevusse kuuluvaks, samas kui 2008. aastal registreeriti 3 406 kaebust, millest ombudsmani volitustele vastas 802; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ombudsman registreeris 2009. aastal 3 098 kaebust, millest 727 (23 %) osutusid ombudsmani pädevusse kuuluvaks, samas kui 2008. aastal registreeriti 3 406 kaebust, millest ombudsmani volitustele vastas 802;

| I. | arvestades, et ombudsman algatas 2009. aastal kaebuste alusel 335 uurimist ning 318 uurimist viidi lõpule ja suleti, nendest 311 algatati kaebuste alusel ja 7ga hakati tegelema ombudsmani algatusel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ombudsman algatas 2009. aastal kaebuste alusel 335 uurimist ning 318 uurimist viidi lõpule ja suleti, nendest 311 algatati kaebuste alusel ja 7ga hakati tegelema ombudsmani algatusel;

| J. | arvestades, et 179 juhtumi puhul (56 % koguarvust), mille uurimine lõpetati 2009. aastal, nõustus asjaomane institutsioon sõbraliku lahendiga või lahendas küsimuse, mis näitab institutsioonide ja organite kindlat valmisolekut suhtuda ombudsmanile esitatud kaebustesse kui võimalusse tehtud vigu parandada ning ombudsmaniga kodanike huvides koostööd teha; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 179 juhtumi puhul (56 % koguarvust), mille uurimine lõpetati 2009. aastal, nõustus asjaomane institutsioon sõbraliku lahendiga või lahendas küsimuse, mis näitab institutsioonide ja organite kindlat valmisolekut suhtuda ombudsmanile esitatud kaebustesse kui võimalusse tehtud vigu parandada ning ombudsmaniga kodanike huvides koostööd teha;

| K. | arvestades, et ombudsman tegi 2009. aastal kindlaks, et haldusomavoli ilmnes 12 % juhtumite puhul (37 uurimist), tehes kriitilise märkuse 35 juhtumi puhul; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ombudsman tegi 2009. aastal kindlaks, et haldusomavoli ilmnes 12 % juhtumite puhul (37 uurimist), tehes kriitilise märkuse 35 juhtumi puhul;

| L. | arvestades, et 2009. aastal anti välja 15 soovitusettepanekut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2009. aastal anti välja 15 soovitusettepanekut;

| M. | arvestades, et kõige sagedasemad oletatavad haldusomavoli liigid olid läbipaistmatus, kaasa arvatud teabe andmisest keeldumine (36 % kõigist uurimistest), ebaõiglus või võimu kuritarvitamine (14 %), tarbetud viivitused (13 %), menetlusvead (13 %), hooletus (6 %), komisjoni asutamislepingu täitmise järelevalvaja rolli kohustuste rikkumine (6 %), õigusnormide rikkumine (6 %) ja diskrimineerimine (5 %); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõige sagedasemad oletatavad haldusomavoli liigid olid läbipaistmatus, kaasa arvatud teabe andmisest keeldumine (36 % kõigist uurimistest), ebaõiglus või võimu kuritarvitamine (14 %), tarbetud viivitused (13 %), menetlusvead (13 %), hooletus (6 %), komisjoni asutamislepingu täitmise järelevalvaja rolli kohustuste rikkumine (6 %), õigusnormide rikkumine (6 %) ja diskrimineerimine (5 %);

| N. | arvestades, et kui 2008. aastal oli kaebuste käsitlemise keskmine kestus 13 kuud, siis 2009. aastal vähenes see 9 kuuni, mis annab tunnistust ombudsmani püüetest vähendada uurimiste keskmist kestust ning asjaomaste institutsioonide koostöövalmidusest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kui 2008. aastal oli kaebuste käsitlemise keskmine kestus 13 kuud, siis 2009. aastal vähenes see 9 kuuni, mis annab tunnistust ombudsmani püüetest vähendada uurimiste keskmist kestust ning asjaomaste institutsioonide koostöövalmidusest;

| O. | arvestades, et 2009. aastal ei olnud ühegi haldusomavoli juhtumi korral põhjust esitada eriettekannet Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2009. aastal ei olnud ühegi haldusomavoli juhtumi korral põhjust esitada eriettekannet Euroopa Parlamendile;

| P. | arvestades, et ombudsmani kriitilised märkused ja soovitused ei ole õiguslikult siduvad, vaid nende eesmärgiks on edendada Euroopa Liidu institutsioonide ja organite iseregulatsiooni ning need võimaldavad tulevikus vältida rikkumiste ja häirete kordumist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ombudsmani kriitilised märkused ja soovitused ei ole õiguslikult siduvad, vaid nende eesmärgiks on edendada Euroopa Liidu institutsioonide ja organite iseregulatsiooni ning need võimaldavad tulevikus vältida rikkumiste ja häirete kordumist;

| Q. | arvestades, et ombudsmani roll on pärast ameti loomist arenenud tänu selle iseseisvusele ja tänu parlamendi ja petitsioonikomisjoni demokraatlikule järelevalvele ombudsmani tegevuse üle; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ombudsmani roll on pärast ameti loomist arenenud tänu selle iseseisvusele ja tänu parlamendi ja petitsioonikomisjoni demokraatlikule järelevalvele ombudsmani tegevuse üle;

| R. | arvestades, et on oluline, et Euroopa institutsioonid ja organid kasutaksid täielikult vajalikke vahendeid, et täita oma kohustus tagada kodanike teabepäringutele, kaebustele ja petitsioonidele kiired ja sisulised vastused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et on oluline, et Euroopa institutsioonid ja organid kasutaksid täielikult vajalikke vahendeid, et täita oma kohustus tagada kodanike teabepäringutele, kaebustele ja petitsioonidele kiired ja sisulised vastused;

| S. | arvestades, et parlament kiitis ombudsmani hea haldustava eeskirja heaks oma 6. septembri 2001. aasta resolutsiooniga (3); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et parlament kiitis ombudsmani hea haldustava eeskirja heaks oma 6. septembri 2001. aasta resolutsiooniga (3);

| T. | arvestades, et tänu ombudsmanide Euroopa võrgustikule saab suunata kaebuste esitajad nende ombudsmanide ja samalaadsete organite juurde, kelle ülesandeks on anda oma tasandil kõige kohasemat abi ning vahetada teavet ja häid tavasid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tänu ombudsmanide Euroopa võrgustikule saab suunata kaebuste esitajad nende ombudsmanide ja samalaadsete organite juurde, kelle ülesandeks on anda oma tasandil kõige kohasemat abi ning vahetada teavet ja häid tavasid;

| U. | arvestades, et ombudsmani ja petitsioonikomisjoni tegevus on vastastikku täiendav, mis aitab suurendada nende tegevuse tõhusust, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ombudsmani ja petitsioonikomisjoni tegevus on vastastikku täiendav, mis aitab suurendada nende tegevuse tõhusust,

| 1. | kiidab Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitleva aastaaruande heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Euroopa Ombudsmani 2009. aasta tegevust käsitleva aastaaruande heaks;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et Lissaboni lepingu jõustumine tugevdab ombudsmani demokraatlikku õiguspärasust, kuna ombudsmani valib Euroopa Parlament, ja tema volitused laienevad ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale ning samuti Euroopa Ülemkogu tegevusele; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et Lissaboni lepingu jõustumine tugevdab ombudsmani demokraatlikku õiguspärasust, kuna ombudsmani valib Euroopa Parlament, ja tema volitused laienevad ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale ning samuti Euroopa Ülemkogu tegevusele;

| 3. | väljendab rahulolu selle üle, et Lissaboni lepingu jõustumisega on põhiõiguste hartasse, mis on nüüdsest õiguslikult siduv, lisatud Euroopa Liidu kodakondsusest tulenevatele põhiõigustele lisaks õigus heale haldusele; kutsub seega ombudsmani igapäevasel kaebuste lahendamisel tagama kooskõla põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

3.

väljendab rahulolu selle üle, et Lissaboni lepingu jõustumisega on põhiõiguste hartasse, mis on nüüdsest õiguslikult siduv, lisatud Euroopa Liidu kodakondsusest tulenevatele põhiõigustele lisaks õigus heale haldusele; kutsub seega ombudsmani igapäevasel kaebuste lahendamisel tagama kooskõla põhiõiguste hartaga;

| 4. | usub, et läbipaistvus, juurdepääs teabele ja hea halduse õiguse järgimine on hädavajalikud eeltingimused, et säilitada kodanike usku institutsioonide suutlikkusse nende õigusi tagada; |
| --- | --- |

4.

usub, et läbipaistvus, juurdepääs teabele ja hea halduse õiguse järgimine on hädavajalikud eeltingimused, et säilitada kodanike usku institutsioonide suutlikkusse nende õigusi tagada;

| 5. | on seetõttu seisukohal, et mõistet „haldusomavoli” tuleks ka edaspidi tõlgendada laiemalt, nii et see hõlmaks lisaks normide ja niisuguste Euroopa haldusõiguse üldpõhimõtete rikkumisele nagu objektiivsus, proportsionaalsus ja võrdsus, mittediskrimineerimine ning inimõiguste ja põhivabaduste järgimine, ka juhtumeid, kus institutsioon ei toimi järjekindlalt ja heauskselt või ei võta arvesse kodanike õiguspäraseid ootusi, sh juhtumid, kus institutsioonid on otsustanud järgida teatavaid norme ja standardeid, ilma et aluslepingud või teisesed õigusaktid neid selleks kohustaks; |
| --- | --- |

5.

on seetõttu seisukohal, et mõistet „haldusomavoli” tuleks ka edaspidi tõlgendada laiemalt, nii et see hõlmaks lisaks normide ja niisuguste Euroopa haldusõiguse üldpõhimõtete rikkumisele nagu objektiivsus, proportsionaalsus ja võrdsus, mittediskrimineerimine ning inimõiguste ja põhivabaduste järgimine, ka juhtumeid, kus institutsioon ei toimi järjekindlalt ja heauskselt või ei võta arvesse kodanike õiguspäraseid ootusi, sh juhtumid, kus institutsioonid on otsustanud järgida teatavaid norme ja standardeid, ilma et aluslepingud või teisesed õigusaktid neid selleks kohustaks;

| 6. | kiidab ombudsmani selge ja arusaadava ülevaate eest oma tegevuse kohta; leiab siiski, et edasistes aruannetes tuleks tegevuse kokkuvõttes ja temaatilises analüüsis panema rohkem rõhku struktuurilistele probleemidele ja üldistele suundumustele; |
| --- | --- |

6.

kiidab ombudsmani selge ja arusaadava ülevaate eest oma tegevuse kohta; leiab siiski, et edasistes aruannetes tuleks tegevuse kokkuvõttes ja temaatilises analüüsis panema rohkem rõhku struktuurilistele probleemidele ja üldistele suundumustele;

| 7. | on seisukohal, et ombudsman on aruandeperioodi jooksul rakendanud oma volitusi aktiivsel ning tasakaalustatud viisil, mis puudutab nii kaebuste läbivaatamist ja käsitlemist, uurimiste läbiviimist ja lõpetamist kui ka teiste Euroopa Liidu institutsioonide ning organitega konstruktiivsete suhete säilitamist, samuti kodanike julgustamist, et nad suhetes kõnealuste institutsioonide ning asutustega oma õigusi kasutaksid; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et ombudsman on aruandeperioodi jooksul rakendanud oma volitusi aktiivsel ning tasakaalustatud viisil, mis puudutab nii kaebuste läbivaatamist ja käsitlemist, uurimiste läbiviimist ja lõpetamist kui ka teiste Euroopa Liidu institutsioonide ning organitega konstruktiivsete suhete säilitamist, samuti kodanike julgustamist, et nad suhetes kõnealuste institutsioonide ning asutustega oma õigusi kasutaksid;

| 8. | kiidab ombudsmani ja petitsioonikomisjoni suurepäraseid suhteid institutsioonilises raamistikus seoses nende pädevuse vastastikuse austamisega; soovitab jätkata ombudsmani loodud tava tagada saata oma esindaja igale petitsioonikomisjoni koosolekule; |
| --- | --- |

8.

kiidab ombudsmani ja petitsioonikomisjoni suurepäraseid suhteid institutsioonilises raamistikus seoses nende pädevuse vastastikuse austamisega; soovitab jätkata ombudsmani loodud tava tagada saata oma esindaja igale petitsioonikomisjoni koosolekule;

| 9. | tunnustab Euroopa ombudsmanide võrgustiku – mis koosneb 94 büroost 32 riigis ning kuhu kuulub ka petitsioonikomisjon – olulist panust subsidiaarsuspõhimõtte rakendamisse; avaldab heameelt Euroopa ombudsmani ja liikmesriikides siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegutsevate ombudsmanide ja samalaadsete organite vahelise koostöö üle; |
| --- | --- |

9.

tunnustab Euroopa ombudsmanide võrgustiku – mis koosneb 94 büroost 32 riigis ning kuhu kuulub ka petitsioonikomisjon – olulist panust subsidiaarsuspõhimõtte rakendamisse; avaldab heameelt Euroopa ombudsmani ja liikmesriikides siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil tegutsevate ombudsmanide ja samalaadsete organite vahelise koostöö üle;

| 10. | võtab teadmiseks, et ombudsman registreeris 2009. aastal 3 098 kaebust ning et selle perioodi jooksul viidi lõpule ja lõpetati 318 uurimist; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks, et ombudsman registreeris 2009. aastal 3 098 kaebust ning et selle perioodi jooksul viidi lõpule ja lõpetati 318 uurimist;

| 11. | avaldab heameelt selle üle, et arvukad menetlused on lõppenud sõbraliku lahendiga või on lõpetatud asjaomases institutsioonis (56 %), mis näitab konstruktiivset koostööd ombudsmani ja Euroopa Liidu institutsioonide ja organite vahel; ergutab ombudsmani, Euroopa Liidu institutsioone ja asutusi seda suunda jätkama; |
| --- | --- |

11.

avaldab heameelt selle üle, et arvukad menetlused on lõppenud sõbraliku lahendiga või on lõpetatud asjaomases institutsioonis (56 %), mis näitab konstruktiivset koostööd ombudsmani ja Euroopa Liidu institutsioonide ja organite vahel; ergutab ombudsmani, Euroopa Liidu institutsioone ja asutusi seda suunda jätkama;

| 12. | kiidab ombudsmani jõupingutusi, mille tulemusel tema uurimiste keskmine kestus vähenes 9 kuuni; nõuab, et kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele eraldataks vajalikud eelarvelised vahendid ja inimressursid, et tagada kaebuste ja petitsioonide kiire käsitlemine; |
| --- | --- |

12.

kiidab ombudsmani jõupingutusi, mille tulemusel tema uurimiste keskmine kestus vähenes 9 kuuni; nõuab, et kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele eraldataks vajalikud eelarvelised vahendid ja inimressursid, et tagada kaebuste ja petitsioonide kiire käsitlemine;

| 13. | võtab teadmiseks, et rohkem kui kolmandik ombudsmani poolt 2009. aastal algatatud uurimistest oli seotud läbipaistmatusega; palub seepärast, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 käimasoleval läbivaatamisel ei piirataks kehtivat õigust teabele ja dokumentidele ligipääsule, vaid rakendataks rohkem ennetavat lähenemist; |
| --- | --- |

13.

võtab teadmiseks, et rohkem kui kolmandik ombudsmani poolt 2009. aastal algatatud uurimistest oli seotud läbipaistmatusega; palub seepärast, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 käimasoleval läbivaatamisel ei piirataks kehtivat õigust teabele ja dokumentidele ligipääsule, vaid rakendataks rohkem ennetavat lähenemist;

| 14. | kiidab 2009. aastal tehtud edusamme seoses ombudsmani juurdepääsu soodustamisega nõukogu konfidentsiaalsetele dokumentidele; |
| --- | --- |

14.

kiidab 2009. aastal tehtud edusamme seoses ombudsmani juurdepääsu soodustamisega nõukogu konfidentsiaalsetele dokumentidele;

| 15. | märgib, et kommunikatsioonistrateegia ja veebileht on ombudsmani arvates kaasa aidanud vastuvõetamatute kaebuste hulga vähenemisele, ning ergutab ombudsmani jätkama püüdlusi Euroopa kodanike teavitamisel oma ülesannetest ja pädevuse piiridest ning samuti kodanike õigustest; |
| --- | --- |

15.

märgib, et kommunikatsioonistrateegia ja veebileht on ombudsmani arvates kaasa aidanud vastuvõetamatute kaebuste hulga vähenemisele, ning ergutab ombudsmani jätkama püüdlusi Euroopa kodanike teavitamisel oma ülesannetest ja pädevuse piiridest ning samuti kodanike õigustest;

| 16. | toetab ombudsmani seisukohta, et lisaks ametnike kohta kehtivate siduvate eeskirjade järgimisele on tähtis kujundada tõelist üldsuse teenimise traditsiooni, et tagada hea haldus; kutsub seetõttu ombudsmani tegema sagedamini algatusi niisuguse teenimise traditsiooni edendamiseks Euroopa institutsioonide ja kodanike seas; |
| --- | --- |

16.

toetab ombudsmani seisukohta, et lisaks ametnike kohta kehtivate siduvate eeskirjade järgimisele on tähtis kujundada tõelist üldsuse teenimise traditsiooni, et tagada hea haldus; kutsub seetõttu ombudsmani tegema sagedamini algatusi niisuguse teenimise traditsiooni edendamiseks Euroopa institutsioonide ja kodanike seas;

| 17. | avaldab rahulolematust kaebuste hulga üle, mis on seotud tarbetute viivitustega teabepäringute registreerimisel, juhtumite käsitlemisel ja otsuste tegemisel; teeb ettepaneku näha finantsmääruse muutmise raamistikus ette rahalised hüvitised ilmse ja pikaajalise hilinemise korral; |
| --- | --- |

17.

avaldab rahulolematust kaebuste hulga üle, mis on seotud tarbetute viivitustega teabepäringute registreerimisel, juhtumite käsitlemisel ja otsuste tegemisel; teeb ettepaneku näha finantsmääruse muutmise raamistikus ette rahalised hüvitised ilmse ja pikaajalise hilinemise korral;

| 18. | võtab teadmiseks, et ombudsman on lõpetanud omaalgatusliku uurimise seoses eeskirjadega, mida komisjoni kohaldab seoses kodanike juurdepääsutaotlustega rikkumismenetlustega seotud dokumentidele; pooldab koostöö tugevdamist petitsioonikomisjoniga ning soovitab ombudsmanil anda petitsioonikomisjonile korrapäraselt teavet lõpetatud omaalgatuslike uurimiste ning saavutatud tulemuste kohta; kutsub komisjoni võtma avatumat ja ennetavamat hoiakut seoses teabega rikkumismenetluste kohta; |
| --- | --- |

18.

võtab teadmiseks, et ombudsman on lõpetanud omaalgatusliku uurimise seoses eeskirjadega, mida komisjoni kohaldab seoses kodanike juurdepääsutaotlustega rikkumismenetlustega seotud dokumentidele; pooldab koostöö tugevdamist petitsioonikomisjoniga ning soovitab ombudsmanil anda petitsioonikomisjonile korrapäraselt teavet lõpetatud omaalgatuslike uurimiste ning saavutatud tulemuste kohta; kutsub komisjoni võtma avatumat ja ennetavamat hoiakut seoses teabega rikkumismenetluste kohta;

| 19. | usub, et hea haldustava eeskiri, mille esitas ombudsman ja kiitis heaks parlament oma 6. septembri 2001. aasta resolutsiooniga, on kõikide ühenduse organite ja institutsioonide töötajatele juhiseks ja tegevuse aluseks; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiitis hea haldustava eeskirja heaks; tunneb samuti heameelt selle üle, et Euroopa Investeerimispangaga on sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum kaebuste käsitlemise kohta; kutsub ombudsmani kaaluma hea haldustava eeskirja muutmist viimase kümne aasta kogemuste põhjal ning sellega tagama heade tavade edendamise ja vahetamise; |
| --- | --- |

19.

usub, et hea haldustava eeskiri, mille esitas ombudsman ja kiitis heaks parlament oma 6. septembri 2001. aasta resolutsiooniga, on kõikide ühenduse organite ja institutsioonide töötajatele juhiseks ja tegevuse aluseks; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiitis hea haldustava eeskirja heaks; tunneb samuti heameelt selle üle, et Euroopa Investeerimispangaga on sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum kaebuste käsitlemise kohta; kutsub ombudsmani kaaluma hea haldustava eeskirja muutmist viimase kümne aasta kogemuste põhjal ning sellega tagama heade tavade edendamise ja vahetamise;

| 20. | väljendab kahetsust, et Euroopa Ombudsman ei registreeri riiklikele ombudsmanidele esitatud kaebusi, mis on seotud ühenduse õiguse puuduliku kohaldamisega liikmesriigis; soovitab Euroopa Ombudsmanil kaaluda nende kaebuste koondamist, et teha see probleem paremini arusaadavaks; |
| --- | --- |

20.

väljendab kahetsust, et Euroopa Ombudsman ei registreeri riiklikele ombudsmanidele esitatud kaebusi, mis on seotud ühenduse õiguse puuduliku kohaldamisega liikmesriigis; soovitab Euroopa Ombudsmanil kaaluda nende kaebuste koondamist, et teha see probleem paremini arusaadavaks;

| 21. | kutsub ombudsmani üles julgustama riiklikke ombudsmane pidama regulaarselt arvamuste vahetusi liikmesriikide parlamentidega, võttes eeskuju Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Parlamendi arvamustevahetustest; |
| --- | --- |

21.

kutsub ombudsmani üles julgustama riiklikke ombudsmane pidama regulaarselt arvamuste vahetusi liikmesriikide parlamentidega, võttes eeskuju Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Parlamendi arvamustevahetustest;

| 22. | kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama Euroopa haldusõigust, mis oleks ühine kõikidele Euroopa Liidu organitele, institutsioonidele ja ametitele; |
| --- | --- |

22.

kutsub Euroopa Komisjoni üles koostama Euroopa haldusõigust, mis oleks ühine kõikidele Euroopa Liidu organitele, institutsioonidele ja ametitele;

| 23. | juhib ombudsmani tähelepanu EPSO uuele personalivaliku menetlusele ning teeb ettepaneku seda jälgida ning tulemusi analüüsida; |
| --- | --- |

23.

juhib ombudsmani tähelepanu EPSO uuele personalivaliku menetlusele ning teeb ettepaneku seda jälgida ning tulemusi analüüsida;

| 24. | toetab Euroopa ombudsmanide võrgustiku kõikide liikmete jaoks mõeldud ühise sisevõrgu portaali algatust, et tagada tulemuste korrapärane laialisaatmine; |
| --- | --- |

24.

toetab Euroopa ombudsmanide võrgustiku kõikide liikmete jaoks mõeldud ühise sisevõrgu portaali algatust, et tagada tulemuste korrapärane laialisaatmine;

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(2)  ELT L 189, 17.7.2008, lk 25.

(3)  ELT C 72 E, 21.3.2002, lk 331.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/43 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/43

---

Neljapäev, 25. november 2010Euroopa Ombudsmani eriaruanne Euroopa Parlamendile seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 676/2008/RT asjus (vastavalt artikli 205 lõike 2 esimesele osale)

P7_TA(2010)0436

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta seoses soovituse projektiga Euroopa Komisjonile kaebuse 676/2008/RT asjus (2010/2086(INI))

2012/C 99 E/09

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 24. veebruaril 2010. aastal esitatud Euroopa Ombudsmani eriaruannet Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. veebruaril 2010. aastal esitatud Euroopa Ombudsmani eriaruannet Euroopa Parlamendile;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 228 (endise Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195) lõike 1 teist lõiku; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 228 (endise Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195) lõike 1 teist lõiku;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõiget 1 ning artikleid 42 ja 43; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 41 lõiget 1 ning artikleid 42 ja 43;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1), mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsusega 2008/587/EÜ, Euratom (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1), mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta otsusega 2008/587/EÜ, Euratom (2);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja Euroopa Ombudsmanile „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumisega” (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja Euroopa Ombudsmanile „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumisega” (3);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 205 lõike 2 esimest lauset;

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0293/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A7-0293/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 228 volitab Euroopa Ombudsmani võtma kõigilt liidu kodanikelt vastu kaebusi, mis puudutavad haldusomavoli liidu institutsioonide või asutuste tegevuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 228 volitab Euroopa Ombudsmani võtma kõigilt liidu kodanikelt vastu kaebusi, mis puudutavad haldusomavoli liidu institutsioonide või asutuste tegevuses;

| B. | arvestades, et ELi kodanike esitatud kaebused on oluline teabeallikas ELi õiguse võimalike rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi kodanike esitatud kaebused on oluline teabeallikas ELi õiguse võimalike rikkumiste kohta;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud: „Igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 on sätestatud: „Igaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul”;

| D. | arvestades, et 1. märtsil 2007. aastal taotles keskkonnakaitsega tegelev valitsusväline organisatsioon juurdepääsu ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ning ettevõtluse ja tööstuse eest vastutava endise komisjoni asepresidendi käsutuses olevale teabele ja dokumentidele, mis puudutasid komisjoni ja autotootjate esindajate vahelisi kohtumisi, kus käsitleti komisjoni seisukohta autode süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 1. märtsil 2007. aastal taotles keskkonnakaitsega tegelev valitsusväline organisatsioon juurdepääsu ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi ning ettevõtluse ja tööstuse eest vastutava endise komisjoni asepresidendi käsutuses olevale teabele ja dokumentidele, mis puudutasid komisjoni ja autotootjate esindajate vahelisi kohtumisi, kus käsitleti komisjoni seisukohta autode süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes;

| E. | arvestades, et komisjon võimaldas juurdepääsu toonasele volinikule Günter Verheugenile saadetud 18 kirjast 15-le, kuid keeldus andmast juurdepääsu Saksa autotootja Porsche saadetud kolmele kirjale põhjendusel, et nende avaldamine kahjustaks Porsche ärihuvide kaitset; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon võimaldas juurdepääsu toonasele volinikule Günter Verheugenile saadetud 18 kirjast 15-le, kuid keeldus andmast juurdepääsu Saksa autotootja Porsche saadetud kolmele kirjale põhjendusel, et nende avaldamine kahjustaks Porsche ärihuvide kaitset;

| F. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (4) artikli 1 punktis a on sätestatud, et määruse eesmärk on tagada võimalikult laiaulatuslik juurdepääs nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni käsutuses olevatele dokumentidele; arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb iga erandit sellest põhimõttest tõlgendada kitsalt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (4) artikli 1 punktis a on sätestatud, et määruse eesmärk on tagada võimalikult laiaulatuslik juurdepääs nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni käsutuses olevatele dokumentidele; arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb iga erandit sellest põhimõttest tõlgendada kitsalt;

| G. | arvestades, et komisjon keeldus andmast kaebuse esitajale juurdepääsu kõnealustele Porsche AG kirjadele määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimese taande alusel, milles on sätestatud, et institutsioonid keelavad juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks „füüsilise või juriidilise isiku ärihuve, sealhulgas intellektuaalomandit”; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon keeldus andmast kaebuse esitajale juurdepääsu kõnealustele Porsche AG kirjadele määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimese taande alusel, milles on sätestatud, et institutsioonid keelavad juurdepääsu dokumentidele, mille avaldamine kahjustaks „füüsilise või juriidilise isiku ärihuve, sealhulgas intellektuaalomandit”;

| H. | arvestades, et Porsche AG saatis kõnealused kirjad komisjoni poolt peamiste sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide raames seoses ühenduse strateegia läbivaatamisega, mille eesmärk oli sõiduautode süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine; arvestades, et järelikult oli tõenäoline, et need kolm kirja sisaldasid teavet Porsche AG ärisuhete kohta; arvestades, et komisjon võis seepärast arvata, et need kuuluvad määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimeses taandes sätestatud erandi reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Porsche AG saatis kõnealused kirjad komisjoni poolt peamiste sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide raames seoses ühenduse strateegia läbivaatamisega, mille eesmärk oli sõiduautode süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine; arvestades, et järelikult oli tõenäoline, et need kolm kirja sisaldasid teavet Porsche AG ärisuhete kohta; arvestades, et komisjon võis seepärast arvata, et need kuuluvad määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimeses taandes sätestatud erandi reguleerimisalasse;

| I. | arvestades, et ombudsmani teenistused kontrollisid Porsche AG kolme kirja ning komisjoni ja Porsche e-kirjavahetust, milles komisjon andis Porschele teada, et ta ei kavatse neid kolme kirja avaldada; arvestades, et ombudsman tegi kontrolli põhjal järelduse, et komisjon oli ebaõigesti keeldunud andmast Porsche AG kirjadele täielikku juurdepääsu määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimese taande kohaselt ning osalist juurdepääsu artikli 4 lõike 6 kohaselt (5); arvestades, et tegu oli haldusomavoli juhtumiga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ombudsmani teenistused kontrollisid Porsche AG kolme kirja ning komisjoni ja Porsche e-kirjavahetust, milles komisjon andis Porschele teada, et ta ei kavatse neid kolme kirja avaldada; arvestades, et ombudsman tegi kontrolli põhjal järelduse, et komisjon oli ebaõigesti keeldunud andmast Porsche AG kirjadele täielikku juurdepääsu määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimese taande kohaselt ning osalist juurdepääsu artikli 4 lõike 6 kohaselt (5); arvestades, et tegu oli haldusomavoli juhtumiga;

| J. | arvestades, et 27. oktoobril 2008. aastal esitas ombudsman komisjonile soovituse projekti koos üksikasjaliku faktilise ja õigusliku analüüsiga, milles ombudsman leidis, et komisjon peaks andma Porsche AG poolt endisele asepresidendile Günter Verheugenile saadetud kolmele kirjale täieliku juurdepääsu või kaaluma nende kirjade osalist avaldamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 27. oktoobril 2008. aastal esitas ombudsman komisjonile soovituse projekti koos üksikasjaliku faktilise ja õigusliku analüüsiga, milles ombudsman leidis, et komisjon peaks andma Porsche AG poolt endisele asepresidendile Günter Verheugenile saadetud kolmele kirjale täieliku juurdepääsu või kaaluma nende kirjade osalist avaldamist;

| K. | arvestades, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 kohaselt (praegune Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 228) palus ombudsman komisjonil koostada üksikasjaliku arvamuse kolme kuu jooksul, s.t 31. jaanuariks 2009; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 195 kohaselt (praegune Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 228) palus ombudsman komisjonil koostada üksikasjaliku arvamuse kolme kuu jooksul, s.t 31. jaanuariks 2009;

| L. | arvestades, et komisjon ei esitanud oma arvamust Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 228 sätestatud kolmekuulise tähtaja jooksul, vaid selle asemel palus kuuel korral pikendada ombudsmani soovituse projekti käsitleva üksikasjaliku arvamuse esitamise tähtaega; arvestades, et ombudsman teatas komisjoni sekretariaadile 2009. aasta juulis ja uuesti septembris, et kui ta ei saa soovituse projektile vastust, esitab ta parlamendile eriaruande; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon ei esitanud oma arvamust Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 228 sätestatud kolmekuulise tähtaja jooksul, vaid selle asemel palus kuuel korral pikendada ombudsmani soovituse projekti käsitleva üksikasjaliku arvamuse esitamise tähtaega; arvestades, et ombudsman teatas komisjoni sekretariaadile 2009. aasta juulis ja uuesti septembris, et kui ta ei saa soovituse projektile vastust, esitab ta parlamendile eriaruande;

| M. | arvestades, et uus komisjon andis pärast ametisse astumist kirjadele juurdepääsu, kuid see toimus rohkem kui 15 kuud pärast soovituse projekti esitamist, mitte ombudsmani põhikirjas ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 228 sätestatud kolme kuu jooksul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et uus komisjon andis pärast ametisse astumist kirjadele juurdepääsu, kuid see toimus rohkem kui 15 kuud pärast soovituse projekti esitamist, mitte ombudsmani põhikirjas ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 228 sätestatud kolme kuu jooksul;

| N. | arvestades, et soovituse projektile vastuse andmisel viivitamisega 15 kuud rikkus komisjon kohustust teha ombudsmaniga heas usus lojaalset koostööd juhtumi 676/2008/RT uurimise käigus ja et see kahjustab mitte ainult institutsioonidevahelist dialoogi, vaid ka ELi mainet avalikkuse silmis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et soovituse projektile vastuse andmisel viivitamisega 15 kuud rikkus komisjon kohustust teha ombudsmaniga heas usus lojaalset koostööd juhtumi 676/2008/RT uurimise käigus ja et see kahjustab mitte ainult institutsioonidevahelist dialoogi, vaid ka ELi mainet avalikkuse silmis;

| O. | arvestades, et ombudsman on kindlaks teinud, et komisjon on viivitanud veel ühe dokumentidele juurdepääsu juhtumi puhul (355/2007/(TN)FOR), millega seoses oleks komisjon pidanud ombudsmani soovituse projekti käsitleva üksikasjaliku arvamuse esitama 31. oktoobriks 2009, kuid ei ole seda siiamaani teinud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ombudsman on kindlaks teinud, et komisjon on viivitanud veel ühe dokumentidele juurdepääsu juhtumi puhul (355/2007/(TN)FOR), millega seoses oleks komisjon pidanud ombudsmani soovituse projekti käsitleva üksikasjaliku arvamuse esitama 31. oktoobriks 2009, kuid ei ole seda siiamaani teinud;

| P. | arvestades, et 22st dokumentidele juurdepääsu juhtumist, millega ombudsman 2009. aastal tegeles, on komisjon kaebustele vastamisel algsest tähtajast kinni pidanud vaid nelja puhul; arvestades, et nendest 22 juhtumist 14 puhul esitas komisjon oma vastuse enam kui 30-päevase hilinemisega ning kuue puhul vähemalt 80-päevase hilinemisega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 22st dokumentidele juurdepääsu juhtumist, millega ombudsman 2009. aastal tegeles, on komisjon kaebustele vastamisel algsest tähtajast kinni pidanud vaid nelja puhul; arvestades, et nendest 22 juhtumist 14 puhul esitas komisjon oma vastuse enam kui 30-päevase hilinemisega ning kuue puhul vähemalt 80-päevase hilinemisega;

| Q. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kui ELi ainsa valitud organi ülesanne on tagada ja kaitsta Euroopa Ombudsmani sõltumatust tema kohustuste täitmisel ELi kodanike ees ning jälgida tema soovituste rakendamist, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kui ELi ainsa valitud organi ülesanne on tagada ja kaitsta Euroopa Ombudsmani sõltumatust tema kohustuste täitmisel ELi kodanike ees ning jälgida tema soovituste rakendamist,

| 1. | kiidab heaks Euroopa Ombudsmani kriitilised märkused ja tema soovituse komisjonile kaebuse 676/2008/RT asjus; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks Euroopa Ombudsmani kriitilised märkused ja tema soovituse komisjonile kaebuse 676/2008/RT asjus;

| 2. | tunnistab, et selle juhtumi puhul ombudsmanile vastamisega liigne viivitamine tähendab seda, et komisjon on rikkunud talle Euroopa Liidu lepinguga antud lojaalse koostöö kohustust; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et selle juhtumi puhul ombudsmanile vastamisega liigne viivitamine tähendab seda, et komisjon on rikkunud talle Euroopa Liidu lepinguga antud lojaalse koostöö kohustust;

| 3. | väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et kui ombudsman uurib dokumentidele juurdepääsu juhtumeid, kasutab komisjon enamasti viivitamistaktikat ja takistab uurimist; |
| --- | --- |

3.

väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et kui ombudsman uurib dokumentidele juurdepääsu juhtumeid, kasutab komisjon enamasti viivitamistaktikat ja takistab uurimist;

| 4. | tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 4 sätestatud konsulteerimise korral peab komisjon dokumendi kolmandast isikust autorile kehtestama vastamiseks tähtaja, ning rõhutab, et komisjon peaks seda volitust kasutama viisil, mis võimaldaks tema enda suhtes kehtivatest tähtaegadest kinni pidada (6); |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 4 sätestatud konsulteerimise korral peab komisjon dokumendi kolmandast isikust autorile kehtestama vastamiseks tähtaja, ning rõhutab, et komisjon peaks seda volitust kasutama viisil, mis võimaldaks tema enda suhtes kehtivatest tähtaegadest kinni pidada (6);

| 5. | tuletab meelde vastavat kohtupraktikat, mis puudutab lojaalse koostöö põhimõtet (Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõige 3), mille kohaselt liidu institutsioonid on kohustatud omavahel heas usus koostööd tegema, ning märgib, et Euroopa Liidu lepingu uue artikli 13 lõikes 2 on see kohustus selgelt sätestatud; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde vastavat kohtupraktikat, mis puudutab lojaalse koostöö põhimõtet (Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõige 3), mille kohaselt liidu institutsioonid on kohustatud omavahel heas usus koostööd tegema, ning märgib, et Euroopa Liidu lepingu uue artikli 13 lõikes 2 on see kohustus selgelt sätestatud;

| 6. | on seisukohal, et komisjoni koostööd eirav suhtumine selle ja ka muude juhtumite puhul võib vähendada kodanike usaldust komisjoni vastu ning vähendada Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Parlamendi võimalusi teostada komisjoni üle piisavat ja tõhusat järelevalvet ning selline suhtumine on sügavas vastuolus õigusriigi põhimõtetega, millele Euroopa Liit on rajatud; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et komisjoni koostööd eirav suhtumine selle ja ka muude juhtumite puhul võib vähendada kodanike usaldust komisjoni vastu ning vähendada Euroopa Ombudsmani ja Euroopa Parlamendi võimalusi teostada komisjoni üle piisavat ja tõhusat järelevalvet ning selline suhtumine on sügavas vastuolus õigusriigi põhimõtetega, millele Euroopa Liit on rajatud;

| 7. | nõuab, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile lubaduse täita tulevikus oma kohustust teha Euroopa Ombudsmaniga lojaalset koostööd; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile lubaduse täita tulevikus oma kohustust teha Euroopa Ombudsmaniga lojaalset koostööd;

| 8. | on seisukohal, et kui komisjon ei anna sellist lubadust ja/või jätkab koostööd eiravat tegevust suhtlemisel ombudsmaniga, võib Euroopa Parlament komisjoni suhtes võtta piiravaid meetmeid, mis võivad muu hulgas hõlmata komisjoni halduseelarve osalist paigutamist reservi; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kui komisjon ei anna sellist lubadust ja/või jätkab koostööd eiravat tegevust suhtlemisel ombudsmaniga, võib Euroopa Parlament komisjoni suhtes võtta piiravaid meetmeid, mis võivad muu hulgas hõlmata komisjoni halduseelarve osalist paigutamist reservi;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Ombudsmanile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Ombudsmanile.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(2)  ELT L 189, 17.7.2008, lk 25.

(3)  EÜT C 244, 10.10.2002, lk 5.

(4)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(5)  Määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõige 6 on järgmine: „Kui mõni eranditest hõlmab ainult osa dokumendist, avalikustatakse dokumendi ülejäänud osad.”

(6)  Komisjoni otsusele 2001/937/EÜ lisatud määruse (EÜ) nr 1049/2001 üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 5 lõikes 5 on sätestatud: „Kui konsulteeritakse kolmanda isikuga, antakse talle vastamiseks tähtaeg, mis ei ole lühem kui viis tööpäeva, kuid peab võimaldama komisjonil täita vastamise tähtaegu [...]”.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/46 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/46

---

Neljapäev, 25. november 201026. aastaaruanne Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008)

P7_TA(2010)0437

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon 26. aastaaruande kohta Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2008) (2010/2076(INI))

2012/C 99 E/10

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot” hindamise aruanne” (KOM(2010)0070; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot” hindamise aruanne” (KOM(2010)0070;

| — | võttes arvesse komisjoni 25. aastaaruannet ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007) (KOM(2008)0777); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. aastaaruannet ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007) (KOM(2008)0777);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente (SEK(2009)1683, SEK(2009)1684, SEK(2009)1685 ja SEK(2010)0182); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente (SEK(2009)1683, SEK(2009)1684, SEK(2009)1685 ja SEK(2010)0182);

| — | võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” (KOM(2007)0502); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” (KOM(2007)0502);

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” (KOM(2002)0141); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” (KOM(2002)0141);

| — | võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni komisjoni 23. aastaaruande ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005) kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni komisjoni 23. aastaaruande ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005) kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 119 lõiget 1;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0291/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A7-0291/2010),

| 1. | avaldab kahetsust, et komisjon ei ole vastanud Euroopa Parlamendi varasemates resolutsioonides ja eelkõige eespool nimetatud 21. veebruari 2008. aasta resolutsioonis esitatud küsimustele; märgib, et läbipaistvuses, eriti projekti EU Pilot ja inimressursside osas, ei ole paranemist toimunud; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust, et komisjon ei ole vastanud Euroopa Parlamendi varasemates resolutsioonides ja eelkõige eespool nimetatud 21. veebruari 2008. aasta resolutsioonis esitatud küsimustele; märgib, et läbipaistvuses, eriti projekti EU Pilot ja inimressursside osas, ei ole paranemist toimunud;

| 2. | märgib, et komisjon püüab projekti EU Pilot abil tõhustada kohustuste võtmist, koostööd ja partnerlust komisjoni ja liikmesriikide vahel (3) ning arutab tihedas koostöös riikide valitsustega, kuidas tuleks Euroopa Liidu õigust kohaldada; on seisukohal, et see algatus vastab uuele, Lissaboni lepingu vastuvõtmisest tulenevale vajadusele kõikide Euroopa Liidu institutsioonide vaheliseks koostööks hästi toimiva, kodanikele orienteeritud liidu huvides; rõhutab Euroopa Liidu lepingu artikliga 17 komisjonile pandud kohustust tagada aluslepingute ja institutsioonide poolt aluslepingute alusel võetud meetmete rakendamine; |
| --- | --- |

2.

märgib, et komisjon püüab projekti EU Pilot abil tõhustada kohustuste võtmist, koostööd ja partnerlust komisjoni ja liikmesriikide vahel (3) ning arutab tihedas koostöös riikide valitsustega, kuidas tuleks Euroopa Liidu õigust kohaldada; on seisukohal, et see algatus vastab uuele, Lissaboni lepingu vastuvõtmisest tulenevale vajadusele kõikide Euroopa Liidu institutsioonide vaheliseks koostööks hästi toimiva, kodanikele orienteeritud liidu huvides; rõhutab Euroopa Liidu lepingu artikliga 17 komisjonile pandud kohustust tagada aluslepingute ja institutsioonide poolt aluslepingute alusel võetud meetmete rakendamine;

| 3. | märgib, et ühest küljest maalitakse pilt kodanikest, kellel on oluline roll ELi õiguse järgimise tagamisel kohapeal (4), kuid teisest küljest – projektis EU Pilot – on neile edasistes järelevalvemenetlustes veel väiksem roll antud; on seisukohal, et see ei ole kooskõlas aluslepingute pidulike deklaratsioonidega, et „otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik” (Euroopa Liidu lepingu artikkel 1), et „liidu institutsioonid ... teevad oma tööd võimalikult avalikult” (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15) ja et „Liit järgib kogu oma tegevuses oma kodanike võrdsuse põhimõtet, mille kohaselt kohtlevad liidu institutsioonid, organid ja asutused kodanikke võrdselt” (Euroopa Liidu lepingu artikkel 9); |
| --- | --- |

3.

märgib, et ühest küljest maalitakse pilt kodanikest, kellel on oluline roll ELi õiguse järgimise tagamisel kohapeal (4), kuid teisest küljest – projektis EU Pilot – on neile edasistes järelevalvemenetlustes veel väiksem roll antud; on seisukohal, et see ei ole kooskõlas aluslepingute pidulike deklaratsioonidega, et „otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik” (Euroopa Liidu lepingu artikkel 1), et „liidu institutsioonid ... teevad oma tööd võimalikult avalikult” (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15) ja et „Liit järgib kogu oma tegevuses oma kodanike võrdsuse põhimõtet, mille kohaselt kohtlevad liidu institutsioonid, organid ja asutused kodanikke võrdselt” (Euroopa Liidu lepingu artikkel 9);

| 4. | märgib, et projekti EU Pilot töölerakendamiseks on komisjon loonud „konfidentsiaalse veebipõhise andmebaasi” (5) suhtlemiseks komisjoni teenistuste ja liikmesriikide ametivõimude vahel; palub komisjonil võimaldada Euroopa Parlamendile piisav juurdepääs nimetatud andmebaasile, et tal oleks võimalik täita oma rolli kontrollida komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvajat; |
| --- | --- |

4.

märgib, et projekti EU Pilot töölerakendamiseks on komisjon loonud „konfidentsiaalse veebipõhise andmebaasi” (5) suhtlemiseks komisjoni teenistuste ja liikmesriikide ametivõimude vahel; palub komisjonil võimaldada Euroopa Parlamendile piisav juurdepääs nimetatud andmebaasile, et tal oleks võimalik täita oma rolli kontrollida komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvajat;

| 5. | toonitab, et Euroopa Liidu kodanike aktiivne roll on Euroopa Liidu lepingus selgesti välja toodud, eelkõige seoses Euroopa kodanikualgatusega; on seisukohal, et kodanike võimalus osaleda õigusloomeprogrammi kujundamisel on samuti otseses seoses nende praeguse olulise rolliga tagada Euroopa Liidu õiguse nõuetekohane järgimine ja kohaldamine ning sellega seotud menetluste läbipaistvus ja usaldusväärsus; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et Euroopa Liidu kodanike aktiivne roll on Euroopa Liidu lepingus selgesti välja toodud, eelkõige seoses Euroopa kodanikualgatusega; on seisukohal, et kodanike võimalus osaleda õigusloomeprogrammi kujundamisel on samuti otseses seoses nende praeguse olulise rolliga tagada Euroopa Liidu õiguse nõuetekohane järgimine ja kohaldamine ning sellega seotud menetluste läbipaistvus ja usaldusväärsus;

| 6. | märgib, et komisjoni kokkuvõttes ühenduse õiguse kohaldamise järelvalve kohta on rohkem tähelepanu pööratud ülevõtmisele kui tegelikule kohaldamisele; palub komisjonil nõuetekohaselt tunnustada petitsioonide olulisust ühenduse õiguse tegeliku kohaldamise järelvalves; petitsioonid on väga sageli esimeseks märgiks, et liikmesriigid on küll õigusaktid üle võtnud, kuid on nende rakendamisel maha jäänud; |
| --- | --- |

6.

märgib, et komisjoni kokkuvõttes ühenduse õiguse kohaldamise järelvalve kohta on rohkem tähelepanu pööratud ülevõtmisele kui tegelikule kohaldamisele; palub komisjonil nõuetekohaselt tunnustada petitsioonide olulisust ühenduse õiguse tegeliku kohaldamise järelvalves; petitsioonid on väga sageli esimeseks märgiks, et liikmesriigid on küll õigusaktid üle võtnud, kuid on nende rakendamisel maha jäänud;

| 7. | on arvamusel, et praegusel kujul ei anna komisjoni aastaaruanded Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta kodanikele ega teistele institutsioonidele piisavalt teavet ELi õiguse kohaldamise tegeliku olukorra kohta, sest komisjon viitab ainult selliste liikmesriikide vastu algatatud ametlikele menetlustele, kes ei ole ELi õigust oma riigi õigussüsteemi üle võtnud; on siiski seisukohal, et oleks vägagi kodanike ja parlamendi huvides, kui komisjon annaks neile teavet rikkumismenetluste algatamise kohta ELi õiguse ebaõige või puuduliku ülevõtmise tõttu ja lisaks sellele rikkumise üksikasjad; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et praegusel kujul ei anna komisjoni aastaaruanded Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta kodanikele ega teistele institutsioonidele piisavalt teavet ELi õiguse kohaldamise tegeliku olukorra kohta, sest komisjon viitab ainult selliste liikmesriikide vastu algatatud ametlikele menetlustele, kes ei ole ELi õigust oma riigi õigussüsteemi üle võtnud; on siiski seisukohal, et oleks vägagi kodanike ja parlamendi huvides, kui komisjon annaks neile teavet rikkumismenetluste algatamise kohta ELi õiguse ebaõige või puuduliku ülevõtmise tõttu ja lisaks sellele rikkumise üksikasjad;

| 8. | soovib tagada, et komisjon jätkaks detailsete andmete koostamist iga liiki rikkumiste kohta ning et need andmed tehtaks tervikuna Euroopa Parlamendile kättesaadavaks, et tal oleks võimalik täita oma rolli kontrollida komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvajat; märgib, et nimetatud andmete võrdlemine ja kategoriseerimine peaks olema kooskõlas eelmiste aastaaruannetega, nii et Euroopa Parlament saaks nõuetekohaselt hinnata komisjoni tehtud edusamme, hoolimata sellest, kas rikkumist käsitleti projekti EU Pilot või algse rikkumismenetluse raames; |
| --- | --- |

8.

soovib tagada, et komisjon jätkaks detailsete andmete koostamist iga liiki rikkumiste kohta ning et need andmed tehtaks tervikuna Euroopa Parlamendile kättesaadavaks, et tal oleks võimalik täita oma rolli kontrollida komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvajat; märgib, et nimetatud andmete võrdlemine ja kategoriseerimine peaks olema kooskõlas eelmiste aastaaruannetega, nii et Euroopa Parlament saaks nõuetekohaselt hinnata komisjoni tehtud edusamme, hoolimata sellest, kas rikkumist käsitleti projekti EU Pilot või algse rikkumismenetluse raames;

| 9. | märgib, et viivitused Euroopa Liidu õiguse õigel kohaldamisel, ülevõtmisel ja jõustamisel avaldavad otsest mõju kodanike ja ettevõtete igapäevaelule ja nende võimalusele oma õigusi kasutada, mis tekitab õiguslikku ebakindlust ega võimalda neil täiel määral siseturu eeliseid kasutada; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi õiguse mittejärgimine ja kohaldamata jätmine ning sellest põhjustatud usaldamatus Euroopa institutsioonide suhtes võivad väga kalliks maksma minna; |
| --- | --- |

9.

märgib, et viivitused Euroopa Liidu õiguse õigel kohaldamisel, ülevõtmisel ja jõustamisel avaldavad otsest mõju kodanike ja ettevõtete igapäevaelule ja nende võimalusele oma õigusi kasutada, mis tekitab õiguslikku ebakindlust ega võimalda neil täiel määral siseturu eeliseid kasutada; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi õiguse mittejärgimine ja kohaldamata jätmine ning sellest põhjustatud usaldamatus Euroopa institutsioonide suhtes võivad väga kalliks maksma minna;

| 10. | taunib asjaolu, et mõned liikmesriigid alahindavad ELi õiguse nõuetekohase ja õigeaegse kohaldamise väärtust; nõuab tungivalt, et nad viivituste vältimiseks omistaksid ülevõtmisele ja kohaldamisele nõuetekohast tähtsust; |
| --- | --- |

10.

taunib asjaolu, et mõned liikmesriigid alahindavad ELi õiguse nõuetekohase ja õigeaegse kohaldamise väärtust; nõuab tungivalt, et nad viivituste vältimiseks omistaksid ülevõtmisele ja kohaldamisele nõuetekohast tähtsust;

| 11. | palub komisjonil võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 sätestatud uue õigusliku aluse kohase määruse kujul nn menetluskord, milles on määratletud rikkumismenetluse eri aspektid, näiteks teatised, tähtajad, õigus olla ära kuulatud, põhjuste märkimise kohustus jne, et tugevdada kodanike õigusi ja lisada läbipaistvust; tuletab komisjonile meelde, et 2002. aasta teatis on sellise menetluskorra koostamise tähtis lähtekoht; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 298 sätestatud uue õigusliku aluse kohase määruse kujul nn menetluskord, milles on määratletud rikkumismenetluse eri aspektid, näiteks teatised, tähtajad, õigus olla ära kuulatud, põhjuste märkimise kohustus jne, et tugevdada kodanike õigusi ja lisada läbipaistvust; tuletab komisjonile meelde, et 2002. aasta teatis on sellise menetluskorra koostamise tähtis lähtekoht;

| 12. | tuletab meelde, et õiguskomisjon lõi hiljuti ELi haldusõiguse alase töörühma, et uurida ELi haldusõiguse kodifitseerimise võimalust ja mida selline projekt endast praktikas kujutaks; on seisukohal, et Euroopa haldusseadustiku arutelu käigus tuleb nimetatud töörühma järeldusi arvesse võtta; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et õiguskomisjon lõi hiljuti ELi haldusõiguse alase töörühma, et uurida ELi haldusõiguse kodifitseerimise võimalust ja mida selline projekt endast praktikas kujutaks; on seisukohal, et Euroopa haldusseadustiku arutelu käigus tuleb nimetatud töörühma järeldusi arvesse võtta;

| 13. | tuletab meelde, et parlamendi õiguskomisjon kiitis hiljuti ühehäälselt heaks kirja petitsioonide esitajate seisukohtade toetuseks, milles nõutakse ELi õiguse järelevalve ja täitmise standardse halduskorra vastuvõtmist, milles tunnistatakse komisjoni kaalutlusõigust otsustada, millal ja kelle vastu menetlust algatada, samas aga piiratakse see kaalutlusõigus heade haldustavadega (6); |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et parlamendi õiguskomisjon kiitis hiljuti ühehäälselt heaks kirja petitsioonide esitajate seisukohtade toetuseks, milles nõutakse ELi õiguse järelevalve ja täitmise standardse halduskorra vastuvõtmist, milles tunnistatakse komisjoni kaalutlusõigust otsustada, millal ja kelle vastu menetlust algatada, samas aga piiratakse see kaalutlusõigus heade haldustavadega (6);

| 14. | tuletab meelde, et komisjoni esmane roll aluslepingute täitmise järelevalvajana on tagada Euroopa Liidu õiguse nõuetekohane ja õigeaegne kohaldamine liikmesriikide poolt; julgustab komisjoni kasutama kõiki talle aluslepingutega antud volitusi, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 sätteid, mis puudutavad direktiivi ülevõtmise meetmetest teatamise kohustuse mittetäitmist liikmesriigi poolt; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et komisjoni esmane roll aluslepingute täitmise järelevalvajana on tagada Euroopa Liidu õiguse nõuetekohane ja õigeaegne kohaldamine liikmesriikide poolt; julgustab komisjoni kasutama kõiki talle aluslepingutega antud volitusi, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 sätteid, mis puudutavad direktiivi ülevõtmise meetmetest teatamise kohustuse mittetäitmist liikmesriigi poolt;

| 15. | tuletab meelde parlamendi 9. veebruari 2010 resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks (7), milles ta palub komisjonil teha parlamendile kättesaadavaks kokkuvõtliku teabe kõikide rikkumismenetluste ametlikust teatest ning kui parlament soovib, siis rikkumismenetlusega seotud küsimused (8); |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde parlamendi 9. veebruari 2010 resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise läbivaadatud raamkokkuleppe kohta järgmiseks õigusloomeperioodiks (7), milles ta palub komisjonil teha parlamendile kättesaadavaks kokkuvõtliku teabe kõikide rikkumismenetluste ametlikust teatest ning kui parlament soovib, siis rikkumismenetlusega seotud küsimused (8);

| 16. | on seisukohal, et ELi kodanikel peaks olema õigus eeldada, et komisjon tagab ühesuguse läbipaistvuse taseme sõltumata sellest, kas nad esitavad ametliku kaebuse või kasutavad aluslepinguga ette nähtud petitsiooniõigust; seetõttu palub petitsioonikomisjonile esitada selget teavet selle kohta, millisesse järku on jõutud ka nendes rikkumismenetlustes, mis on seotud veel lahendamata petitsiooniga; lisaks palub komisjonil petitsioonikomisjonile ja laiemale üldsusele selgitada skeemi, mille alusel käsitletakse päringuid ja kaebuseid; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et ELi kodanikel peaks olema õigus eeldada, et komisjon tagab ühesuguse läbipaistvuse taseme sõltumata sellest, kas nad esitavad ametliku kaebuse või kasutavad aluslepinguga ette nähtud petitsiooniõigust; seetõttu palub petitsioonikomisjonile esitada selget teavet selle kohta, millisesse järku on jõutud ka nendes rikkumismenetlustes, mis on seotud veel lahendamata petitsiooniga; lisaks palub komisjonil petitsioonikomisjonile ja laiemale üldsusele selgitada skeemi, mille alusel käsitletakse päringuid ja kaebuseid;

| 17. | toetab komisjoni poolt aastaks 2009 ja edasiseks kavandatud meetmeid, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid järgivad Euroopa õigusakte, ja palub end kaasata menetlustesse rikkumiste puhul seoses veel lahendamata petitsioonidega, näiteks Campaniast esitatud petitsioonide korral, mis puudutavad jäätmeid käsitlevaid õigusakte, ja Hispaaniast esitatud petitsioonide korral, mis puudutavad veemajandust; |
| --- | --- |

17.

toetab komisjoni poolt aastaks 2009 ja edasiseks kavandatud meetmeid, mille eesmärk on tagada, et liikmesriigid järgivad Euroopa õigusakte, ja palub end kaasata menetlustesse rikkumiste puhul seoses veel lahendamata petitsioonidega, näiteks Campaniast esitatud petitsioonide korral, mis puudutavad jäätmeid käsitlevaid õigusakte, ja Hispaaniast esitatud petitsioonide korral, mis puudutavad veemajandust;

| 18. | palub komisjonil anda parlamendile asjakohased andmed, mille alusel saaks teha analüüsi lisandväärtuse kohta, mille projekt EU Pilot annab kehtivale rikkumisasjade haldamisprotsessile ja mis põhjendaks projekti pikendamist; on seisukohal, et need andmed võimaldaksid parlamendil näiteks kontrollida, kas liikmesriigile konkreetse juhtumi lahendamiseks antud kümme nädalat ei ole veelgi kaugemale lükanud rikkumismenetluse algatamist, mille kestus on juba praegu erakordselt pikk ja ebamäärane; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil anda parlamendile asjakohased andmed, mille alusel saaks teha analüüsi lisandväärtuse kohta, mille projekt EU Pilot annab kehtivale rikkumisasjade haldamisprotsessile ja mis põhjendaks projekti pikendamist; on seisukohal, et need andmed võimaldaksid parlamendil näiteks kontrollida, kas liikmesriigile konkreetse juhtumi lahendamiseks antud kümme nädalat ei ole veelgi kaugemale lükanud rikkumismenetluse algatamist, mille kestus on juba praegu erakordselt pikk ja ebamäärane;

| 19. | võtab erilise tähelepanuga teadmiseks komisjoni lubaduse anda süstemaatiliselt hinnang liikmesriigi poolt kaebustele antud vastustele; palub komisjonil analüüsida toimikut viivitamata ja suhtuda nimetatud hinnangu andmisse suurima tähelepanuga; nõuab selgitust kaebuse esitaja rolli kohta hinnangu andmise käigus; |
| --- | --- |

19.

võtab erilise tähelepanuga teadmiseks komisjoni lubaduse anda süstemaatiliselt hinnang liikmesriigi poolt kaebustele antud vastustele; palub komisjonil analüüsida toimikut viivitamata ja suhtuda nimetatud hinnangu andmisse suurima tähelepanuga; nõuab selgitust kaebuse esitaja rolli kohta hinnangu andmise käigus;

| 20. | palub komisjonil eraldada piisavad vahendid, et oleks võimalik ELi õiguse rakendamise üle täielikku järelevalvet teha, algatada oma uurimisi ja välja töötada prioriteedid tugevamate ja süstemaatilisemate meetmete jaoks; palub komisjonil anda parlamendile, nagu parlament on seda korduvalt nõudnud, selged ja põhjalikud andmed eri peadirektoraatidele rikkumisjuhtumite menetlemiseks ja projektile EU Pilot eraldatavate vahendite kohta; tuletab komisjonile meelde, et parlament on võtnud endale kohustuse toetada komisjoni suuremate eelarveassigneeringutega vahendite suurendamiseks; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil eraldada piisavad vahendid, et oleks võimalik ELi õiguse rakendamise üle täielikku järelevalvet teha, algatada oma uurimisi ja välja töötada prioriteedid tugevamate ja süstemaatilisemate meetmete jaoks; palub komisjonil anda parlamendile, nagu parlament on seda korduvalt nõudnud, selged ja põhjalikud andmed eri peadirektoraatidele rikkumisjuhtumite menetlemiseks ja projektile EU Pilot eraldatavate vahendite kohta; tuletab komisjonile meelde, et parlament on võtnud endale kohustuse toetada komisjoni suuremate eelarveassigneeringutega vahendite suurendamiseks;

| 21. | palub komisjonil kaaluda uuenduslikke mehhanisme, nagu teenuste direktiivis ette nähtud vastastikuse hindamise menetlus, et tagada ELi õiguse tulemuslikum kohaldamine; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil kaaluda uuenduslikke mehhanisme, nagu teenuste direktiivis ette nähtud vastastikuse hindamise menetlus, et tagada ELi õiguse tulemuslikum kohaldamine;

| 22. | väljendab heameelt uue koondsüsteemi üle, mis on suunatud kodanikele, kes soovivad küsida nõu või abi või esitada kaebust veebisaidi „Teie Euroopa” (9) kaudu; seoses laialdaselt avalikkusele tutvustatud kodanikualgatuse (Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõige 4) lisamisega kodanike kaasamise vahendite loetellu on astmeliselt kasvanud vajadus selgituste ja juhiste järele; Euroopa Parlament sooviks olla kaasatud selle veebisaidi täiendamisse, et tagada ühtsus oma kavadega, mis näevad ette kodanikele paremate juhiste andmist; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt uue koondsüsteemi üle, mis on suunatud kodanikele, kes soovivad küsida nõu või abi või esitada kaebust veebisaidi „Teie Euroopa” (9) kaudu; seoses laialdaselt avalikkusele tutvustatud kodanikualgatuse (Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõige 4) lisamisega kodanike kaasamise vahendite loetellu on astmeliselt kasvanud vajadus selgituste ja juhiste järele; Euroopa Parlament sooviks olla kaasatud selle veebisaidi täiendamisse, et tagada ühtsus oma kavadega, mis näevad ette kodanikele paremate juhiste andmist;

| 23. | tuletab meelde nõukogu lubadust ergutada liikmesriike koostama ja avaldama tabeleid, mis näitlikustavad seost direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et need tabelid on olulised, et võimaldada komisjonil teostada tõhusat järelevalvet rakendusmeetmete üle kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde nõukogu lubadust ergutada liikmesriike koostama ja avaldama tabeleid, mis näitlikustavad seost direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et need tabelid on olulised, et võimaldada komisjonil teostada tõhusat järelevalvet rakendusmeetmete üle kõigis liikmesriikides;

| 24. | nõuab tungivalt Euroopa Parlamendi rolli tugevdamist ühtse turu eeskirjade kohaldamise, jõustamise ja järelevalve valdkonnas; toetab iga-aastase ühtse turu foorumi ideed; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt Euroopa Parlamendi rolli tugevdamist ühtse turu eeskirjade kohaldamise, jõustamise ja järelevalve valdkonnas; toetab iga-aastase ühtse turu foorumi ideed;

| 25. | rõhutab siseturu tulemustabeli ja tarbijaturu tulemustabeli keskset rolli olulise kaudse distsiplinaarmehhanismina toimivate järelevalve- ja võrdlusvahendite tulemuslikuma kasutamise raames; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisava rahastamise ja personali, et tarbijaturu tulemustabelit oleks võimalik edasi arendada; |
| --- | --- |

25.

rõhutab siseturu tulemustabeli ja tarbijaturu tulemustabeli keskset rolli olulise kaudse distsiplinaarmehhanismina toimivate järelevalve- ja võrdlusvahendite tulemuslikuma kasutamise raames; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisava rahastamise ja personali, et tarbijaturu tulemustabelit oleks võimalik edasi arendada;

| 26. | märgib, et riiklikel kohtutel on Euroopa Liidu õiguse kohaldamisel oluline roll, ning toetab täielikult ELi jõupingutusi parandada ja koordineerida liikmesriikide kohtunike, juriidilistel ametikohtadel töötajate, ametnike ja avalike teenistujate õigusalast koolitust; |
| --- | --- |

26.

märgib, et riiklikel kohtutel on Euroopa Liidu õiguse kohaldamisel oluline roll, ning toetab täielikult ELi jõupingutusi parandada ja koordineerida liikmesriikide kohtunike, juriidilistel ametikohtadel töötajate, ametnike ja avalike teenistujate õigusalast koolitust;

| 27. | on seisukohal, et kui komisjon alustab rikkumismenetlust mõne liikmesriigi vastu, peaks ta ühtlasi avaldama teatise selgitusega, et vastava liikmesriigi asjaomastel kodanikel on võimalik ELi õigust rikkunud õigusakti vaidlustada ka oma riiklikes kohtutes; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et kui komisjon alustab rikkumismenetlust mõne liikmesriigi vastu, peaks ta ühtlasi avaldama teatise selgitusega, et vastava liikmesriigi asjaomastel kodanikel on võimalik ELi õigust rikkunud õigusakti vaidlustada ka oma riiklikes kohtutes;

| 28. | tuletab meelde oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni õigusalase koolituse kohta tsiviil- ja kaubandusasjades; on seisukohal, et ka Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava silmas pidades on õigusalase koolituse süvendamine äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni õigusalase koolituse kohta tsiviil- ja kaubandusasjades; on seisukohal, et ka Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava silmas pidades on õigusalase koolituse süvendamine äärmiselt oluline;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 184 E, 6.8.2009, lk 63.

(2)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 27.

(3)  Katseprojekti „EU Pilot” hindamise aruanne, lk 2.

(4)  Komisjoni 2002. aasta teatis, lk 5: „Komisjon on pidevalt rõhutanud kaebuse esitaja suurt tähtsust ühenduse õiguse rikkumiste tuvastamisel.”

(5)  Komisjoni aruanne „Katseprojekti „EU Pilot” hindamise aruanne” KOM(2010)0070, lk 2.

(6)  „Kaalutlusõigus võib kaasaegses halduses olla vajalik pahe; absoluutne kaalutlusõigus läbipaistvuse absoluutse puudumisega on siiski põhimõtteliselt vastuolus õigusriigi põhimõtetega” – Frassoni raport (2005/2150(INI)) komisjoni 21. ja 22. aastaaruande kohta ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2003. ja 2004), seletuskirja lk 17.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0009.

(8)  Samas, lõike 3 alapunkti e punkt 5.

(9)  http://ec.europa.eu/youreurope/

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/50 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/50

---

Neljapäev, 25. november 2010Avalik-õiguslik ringhääling digitaalajastul: kaksiksüsteemi tulevik

P7_TA(2010)0438

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon digitaalajastu avalik-õigusliku ringhäälingu ja duaalsüsteemi tuleviku kohta (2010/2028(INI))

2012/C 99 E/11

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 14 ja artikli 106 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 14 ja artikli 106 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 29 liikmesriikide avalik-õigusliku ringhäälingu kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 11 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv) (1);

| — | võttes arvesse oma 19. septembri 1996. aasta resolutsiooni avalik-õigusliku televisiooni rolli kohta multimeediaühiskonnas (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. septembri 1996. aasta resolutsiooni avalik-õigusliku televisiooni rolli kohta multimeediaühiskonnas (2);

| — | võttes arvesse oma 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni meediakanalite koondumise ja meedia pluralismi kohta Euroopa Liidus (3);

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni meediapädevuse kohta digitaalses maailmas (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni meediapädevuse kohta digitaalses maailmas (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2009. aasta teatist riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta avalik-õigusliku ringhäälingu suhtes (5);

| — | võttes arvesse komisjoni töödokumenti massiteabevahendite mitmekesisuse kohta Euroopa Liidu liikmesriikides (SEK(2007)0032); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni töödokumenti massiteabevahendite mitmekesisuse kohta Euroopa Liidu liikmesriikides (SEK(2007)0032);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 11. septembri 1996. aasta soovitust nr R (96) 10 liikmesriikidele avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse tagamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 11. septembri 1996. aasta soovitust nr R (96) 10 liikmesriikidele avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse tagamise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 25. jaanuari 1999. aasta resolutsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 25. jaanuari 1999. aasta resolutsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu kohta (6);

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. jaanuari 2007. aasta soovitust nr CM/Rec(2007)2 liikmesriikidele meedia pluralismi ja meediasisu mitmekesisuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. jaanuari 2007. aasta soovitust nr CM/Rec(2007)2 liikmesriikidele meedia pluralismi ja meediasisu mitmekesisuse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. jaanuari 2007. aasta soovitust nr CM/Rec(2007)3 liikmesriikidele avalik-õigusliku meedia ülesannete kohta infoühiskonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 31. jaanuari 2007. aasta soovitust nr CM/Rec(2007)3 liikmesriikidele avalik-õigusliku meedia ülesannete kohta infoühiskonnas;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 25. juuni 2009. aasta soovitust nr 1878 (2009) avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 25. juuni 2009. aasta soovitust nr 1878 (2009) avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 27. septembri 2006. aasta deklaratsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse tagamise kohta liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 27. septembri 2006. aasta deklaratsiooni avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse tagamise kohta liikmesriikides;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A7-0286/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A7-0286/2010),

| A. | arvestades, et demokraatlikus Euroopa ühiskonnas sõltub kodanike osalus avalikus arutelus ning juurdepääs teabele digitaalmaailmas elujõulisest ja konkurentsivõimelisest audiovisuaal- ja trükimeedia sektorist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et demokraatlikus Euroopa ühiskonnas sõltub kodanike osalus avalikus arutelus ning juurdepääs teabele digitaalmaailmas elujõulisest ja konkurentsivõimelisest audiovisuaal- ja trükimeedia sektorist;

| B. | arvestades, et ringhäälingumeedia on ELi liikmesriikide kodanike peamiste teabeallikate hulgas ning on seetõttu tähtis tegur inimeste väärtuste ja arvamuste kujundamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ringhäälingumeedia on ELi liikmesriikide kodanike peamiste teabeallikate hulgas ning on seetõttu tähtis tegur inimeste väärtuste ja arvamuste kujundamisel;

| C. | arvestades, et nii avalik-õiguslikul kui ka eraõiguslikul ringhäälingul on etendada oluline roll kõiges, mis puudutab Euroopa audiovisuaaltoodangut, kultuurilist mitmekesisust ja eripära, informatsiooni, pluralismi, sotsiaalset ühtekuuluvust, põhivabaduste edendamist ning demokraatia toimimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nii avalik-õiguslikul kui ka eraõiguslikul ringhäälingul on etendada oluline roll kõiges, mis puudutab Euroopa audiovisuaaltoodangut, kultuurilist mitmekesisust ja eripära, informatsiooni, pluralismi, sotsiaalset ühtekuuluvust, põhivabaduste edendamist ning demokraatia toimimist;

| D. | arvestades, et avalik-õiguslik ringhääling on teerajaja rollis, sest ta hoogustab ja kasutab tehnoloogia arengut, et pakkuda üldsusele meediasisu uuendusliku meedia- ja edastustehnika abil; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et avalik-õiguslik ringhääling on teerajaja rollis, sest ta hoogustab ja kasutab tehnoloogia arengut, et pakkuda üldsusele meediasisu uuendusliku meedia- ja edastustehnika abil;

| E. | arvestades, et ELi audiovisuaalmaastik on ainulaadne ning seda iseloomustab nn duaalsüsteem, mis põhineb õigel tasakaalul avalik-õigusliku ja kommertsringhäälingu vahel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi audiovisuaalmaastik on ainulaadne ning seda iseloomustab nn duaalsüsteem, mis põhineb õigel tasakaalul avalik-õigusliku ja kommertsringhäälingu vahel;

| F. | arvestades, et tõhus duaalsüsteem, mille puhul avalik-õiguslik ja eraõiguslik meedia on õiges tasakaalus, vastab üldsuse huvidele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tõhus duaalsüsteem, mille puhul avalik-õiguslik ja eraõiguslik meedia on õiges tasakaalus, vastab üldsuse huvidele;

| G. | arvestades, et avalik-õigusliku ja kommertsringhäälingu kooseksisteerimine on taganud vabalt kättesaadava programmilise mitmekülgsuse, mis toob kasu kõigile ELi kodanikele ning soodustab meedia pluralismi, kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, toimetuste vahelist konkurentsi (sisu kvaliteedi ja mitmekülgsuse osas) ning sõnavabadust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et avalik-õigusliku ja kommertsringhäälingu kooseksisteerimine on taganud vabalt kättesaadava programmilise mitmekülgsuse, mis toob kasu kõigile ELi kodanikele ning soodustab meedia pluralismi, kultuurilist ja keelelist mitmekesisust, toimetuste vahelist konkurentsi (sisu kvaliteedi ja mitmekülgsuse osas) ning sõnavabadust;

| H. | arvestades, et Euroopa Liit peab duaalsüsteemi rolli eriti oluliseks Euroopa meediasisu tootmisel ja levitamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liit peab duaalsüsteemi rolli eriti oluliseks Euroopa meediasisu tootmisel ja levitamisel;

| I. | arvestades, et audiovisuaalmaastikul viimastel aastatel toimunud muutused seoses digitaaltehnoloogiate ja tasuliste platvormide arengu ning uue veebimeedia osalejatega on mõjutanud ringhäälingu traditsioonilist duaalsüsteemi ning samuti toimetuste vahelist konkurentsi (sisu kvaliteedi ja mitmekülgsuse osas), sundides avalik-õiguslikku ja eraõiguslikku ringhäälingut oma tegevust diferentseerima ja kavandama uusi edastusplatvorme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et audiovisuaalmaastikul viimastel aastatel toimunud muutused seoses digitaaltehnoloogiate ja tasuliste platvormide arengu ning uue veebimeedia osalejatega on mõjutanud ringhäälingu traditsioonilist duaalsüsteemi ning samuti toimetuste vahelist konkurentsi (sisu kvaliteedi ja mitmekülgsuse osas), sundides avalik-õiguslikku ja eraõiguslikku ringhäälingut oma tegevust diferentseerima ja kavandama uusi edastusplatvorme;

| J. | arvestades, et tänu uute tehnoloogiate levikule on muutnud viis, kuidas Euroopa kodanikud saavad juurdepääsu meediale ja teabele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tänu uute tehnoloogiate levikule on muutnud viis, kuidas Euroopa kodanikud saavad juurdepääsu meediale ja teabele;

| K. | arvestades, et veebikeskkonna puhul ei saa säilitada meediasektori tavapäraseid piire, kuna traditsiooniline meedia peab püsimajäämiseks laienema uutele platvormidele (nagu SMS-teenused, veebilehed ja rakendused nutitelefonidele), kooskõlas Euroopa Liidu digitaalse tegevuskava eesmärkidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et veebikeskkonna puhul ei saa säilitada meediasektori tavapäraseid piire, kuna traditsiooniline meedia peab püsimajäämiseks laienema uutele platvormidele (nagu SMS-teenused, veebilehed ja rakendused nutitelefonidele), kooskõlas Euroopa Liidu digitaalse tegevuskava eesmärkidega;

| L. | arvestades, et ajalehed ja ajakirjad on pluralistliku ja mitmekülgse Euroopa meediamaastiku oluline osa – ning peavad selleks ka jääma; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ajalehed ja ajakirjad on pluralistliku ja mitmekülgse Euroopa meediamaastiku oluline osa – ning peavad selleks ka jääma;

| M. | arvestades, et telekommunikatsiooni- ja Interneti-teenuste pakkujad ning otsingumootorid muutuvad uues meediakeskkonnas üha olulisemaks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et telekommunikatsiooni- ja Interneti-teenuste pakkujad ning otsingumootorid muutuvad uues meediakeskkonnas üha olulisemaks;

| N. | arvestades, et digitaalajastul, millele on iseloomulik tarbijatele pakutav laiem valik, kuid mida samas võib ohustada publiku killustatus, meediakanalite üha suurem koondumine, vertikaalselt integreeritud meediaettevõtete arvu suurenemine ning areng tasuliste teenuste ja krüpteerimise suunas, võimaldab avalik-õiguslik ringhääling säilitada avalikku arutelu, pakkudes kvaliteetset ja sotsiaalse väärtusega programmi ning objektiivset informatsiooni; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et digitaalajastul, millele on iseloomulik tarbijatele pakutav laiem valik, kuid mida samas võib ohustada publiku killustatus, meediakanalite üha suurem koondumine, vertikaalselt integreeritud meediaettevõtete arvu suurenemine ning areng tasuliste teenuste ja krüpteerimise suunas, võimaldab avalik-õiguslik ringhääling säilitada avalikku arutelu, pakkudes kvaliteetset ja sotsiaalse väärtusega programmi ning objektiivset informatsiooni;

| O. | arvestades, et teatavates liikmesriikides ei ole avalik-õiguslik ringhääling veel sotsiaalselt piisavalt kinnistunud ja tal puuduvad piisavad vahendid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et teatavates liikmesriikides ei ole avalik-õiguslik ringhääling veel sotsiaalselt piisavalt kinnistunud ja tal puuduvad piisavad vahendid;

| P. | arvestades, et mõnes liikmesriigis seisavad avalik-õiguslikud kanalid silmitsi oluliste probleemidega, mis ohustavad nende poliitilist sõltumatust, elujõulisust ja isegi rahastamise alust, seades nii duaalsüsteemi säilimise otseselt ohtu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mõnes liikmesriigis seisavad avalik-õiguslikud kanalid silmitsi oluliste probleemidega, mis ohustavad nende poliitilist sõltumatust, elujõulisust ja isegi rahastamise alust, seades nii duaalsüsteemi säilimise otseselt ohtu;

| Q. | arvestades, et reklaami vähenemise tõttu on kommertstelevisioon viimasel ajal sattunud majanduslikesse raskustesse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et reklaami vähenemise tõttu on kommertstelevisioon viimasel ajal sattunud majanduslikesse raskustesse;

| R. | arvestades, et avaliku teenuse osutamise määratlemine ning avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamine kuulub Amsterdami protokolli põhimõtetele kohaselt liikmesriikide ainupädevusse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et avaliku teenuse osutamise määratlemine ning avalik-õigusliku ringhäälingu rahastamine kuulub Amsterdami protokolli põhimõtetele kohaselt liikmesriikide ainupädevusse;

| S. | arvestades, et avalik-õiguslik meedia vajab piisavalt riiklikku rahastamist, uute tehnoloogiate ja platvormide kasutuselevõtus osalemist ning stabiilset ja prognoositavat reguleerivat raamistikku, mis võimaldaks tal täita oma ülesandeid, pakkudes kvaliteetset kultuurilist ja uudiste infosisu ning arendades selle abil üldsuse huvides meediapädevust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et avalik-õiguslik meedia vajab piisavalt riiklikku rahastamist, uute tehnoloogiate ja platvormide kasutuselevõtus osalemist ning stabiilset ja prognoositavat reguleerivat raamistikku, mis võimaldaks tal täita oma ülesandeid, pakkudes kvaliteetset kultuurilist ja uudiste infosisu ning arendades selle abil üldsuse huvides meediapädevust;

| T. | arvestades, et avalik-õiguslikku ringhäälingut on võimalik parandada liikmesriikide vahel kogemusi ja häid tavasid vahetades; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et avalik-õiguslikku ringhäälingut on võimalik parandada liikmesriikide vahel kogemusi ja häid tavasid vahetades;

| U. | arvestades, et sõnavabaduse, meedia pluralismi ning avalik-õigusliku meedia sõltumatuse, ülesannete ja rahastamise osas Euroopas kehtivate normide järgimine peaks olema kõigi liikmesriikide prioriteet; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et sõnavabaduse, meedia pluralismi ning avalik-õigusliku meedia sõltumatuse, ülesannete ja rahastamise osas Euroopas kehtivate normide järgimine peaks olema kõigi liikmesriikide prioriteet;

| V. | arvestades, et ELi käsutuses ei ole praegu asjakohaseid vahendeid, et jälgida ohte, mis ähvardavad avalik-õiguslikku meediat ja duaalsüsteemi liikmesriikides või ELi teatavates piirkondades, ning neile reageerida, |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELi käsutuses ei ole praegu asjakohaseid vahendeid, et jälgida ohte, mis ähvardavad avalik-õiguslikku meediat ja duaalsüsteemi liikmesriikides või ELi teatavates piirkondades, ning neile reageerida,

| 1. | kinnitab veel kord oma pühendumust ringhäälingu duaalsüsteemile, milles on oma poliitilisest ja majanduslikust survest sõltumatu roll nii eraõiguslikul kui ka avalik-õiguslikul meedial, ja nõuab, et oleks tagatud juurdepääs parima kvaliteediga ringhäälingule, hoolimata tarbijate ja kasutajate maksevõimest; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord oma pühendumust ringhäälingu duaalsüsteemile, milles on oma poliitilisest ja majanduslikust survest sõltumatu roll nii eraõiguslikul kui ka avalik-õiguslikul meedial, ja nõuab, et oleks tagatud juurdepääs parima kvaliteediga ringhäälingule, hoolimata tarbijate ja kasutajate maksevõimest;

| 2. | rõhutab eelkõige tõeliselt tasakaalustatud Euroopa duaalsüsteemi olulist rolli demokraatia, sotsiaalse ühtekuuluvuse, integratsiooni ja sõnavabaduse edendamisel, ning eriti meedia pluralismi, meediapädevuse, kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning Euroopa ajakirjandusvabaduse standardite säilitamisel ja edendamisel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab eelkõige tõeliselt tasakaalustatud Euroopa duaalsüsteemi olulist rolli demokraatia, sotsiaalse ühtekuuluvuse, integratsiooni ja sõnavabaduse edendamisel, ning eriti meedia pluralismi, meediapädevuse, kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse ning Euroopa ajakirjandusvabaduse standardite säilitamisel ja edendamisel;

| 3. | märgib, et avalik-õigusliku ja eraõigusliku meedia kooseksisteerimine on suuresti kaasa aidanud meediasisu uuendamisele ja mitmekesistamisele ning avaldanud positiivset mõju kvaliteedile; |
| --- | --- |

3.

märgib, et avalik-õigusliku ja eraõigusliku meedia kooseksisteerimine on suuresti kaasa aidanud meediasisu uuendamisele ja mitmekesistamisele ning avaldanud positiivset mõju kvaliteedile;

| 4. | kinnitab uuesti vajadust säilitada sõltumatu, tugev ja elujõuline avalik-õiguslik ringhääling, kohandades seda samal ajal digitaalajastu nõudmistele, ning nõuab selle eesmärgi elluviimiseks konkreetsete meetmete võtmist; |
| --- | --- |

4.

kinnitab uuesti vajadust säilitada sõltumatu, tugev ja elujõuline avalik-õiguslik ringhääling, kohandades seda samal ajal digitaalajastu nõudmistele, ning nõuab selle eesmärgi elluviimiseks konkreetsete meetmete võtmist;

| 5. | rõhutab sellega seoses asjaolu, et digitaalajastul on avalik-õiguslikul ringhäälingul eriline ülesanne avaliku arutelu säilitamisel, muutes üldist huvi pakkuva kvaliteetse meediasisu üldkättesaadavaks kõigi asjakohaste platvormide kaudu; |
| --- | --- |

5.

rõhutab sellega seoses asjaolu, et digitaalajastul on avalik-õiguslikul ringhäälingul eriline ülesanne avaliku arutelu säilitamisel, muutes üldist huvi pakkuva kvaliteetse meediasisu üldkättesaadavaks kõigi asjakohaste platvormide kaudu;

| 6. | kutsub liikmesriike üles tagama piisavad vahendid, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid saaksid kasutada uute digitaaltehnoloogiate eeliseid ning et oleks tagatud nüüdisaegsete audiovisuaalteenuste jõudmine üldsuseni; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles tagama piisavad vahendid, et avalik-õiguslikud ringhäälinguorganisatsioonid saaksid kasutada uute digitaaltehnoloogiate eeliseid ning et oleks tagatud nüüdisaegsete audiovisuaalteenuste jõudmine üldsuseni;

| 7. | nõuab sellega seoses avalik-õiguslikelt ringhäälinguorganisatsioonidelt töö korraldamist viisil, mis võimaldaks pakkuda köitvat ja kvaliteetset internetipõhist meediasisu, et jõuda noorteni, kes tarbivad meediateenuseid peaaegu eranditult internetis; |
| --- | --- |

7.

nõuab sellega seoses avalik-õiguslikelt ringhäälinguorganisatsioonidelt töö korraldamist viisil, mis võimaldaks pakkuda köitvat ja kvaliteetset internetipõhist meediasisu, et jõuda noorteni, kes tarbivad meediateenuseid peaaegu eranditult internetis;

| 8. | kutsub liikmesriike üles võitlema digitaalse lõhega – näiteks linna- ja maapiirkondade vahel – ning tagama, et digiteerimise tulemusena oleks kõigi piirkondade inimestel võrdne juurdepääs avalik-õiguslikule ringhäälingule; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles võitlema digitaalse lõhega – näiteks linna- ja maapiirkondade vahel – ning tagama, et digiteerimise tulemusena oleks kõigi piirkondade inimestel võrdne juurdepääs avalik-õiguslikule ringhäälingule;

| 9. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaaluksid võimalust muuta üleminek analoogtelevisioonilt digitelevisioonile tarbijate jaoks kergemaks; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid kaaluksid võimalust muuta üleminek analoogtelevisioonilt digitelevisioonile tarbijate jaoks kergemaks;

| 10. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid määratleksid täpselt avalik-õigusliku ringhäälingu ülesanded, võimaldamaks sellel säilitada oma eripära, pühendudes originaalsele audiovisuaaltoodangule ning kvaliteetsetele programmidele ja ajakirjandusele kommerts- või poliitilistest kaalutlustest hoolimata, mis ongi selle eritunnuseks; märgib, et need ülesanded tuleks määratleda võimalikult täpselt, kuid võttes arvesse ringhäälingu programmilist sõltumatust; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid määratleksid täpselt avalik-õigusliku ringhäälingu ülesanded, võimaldamaks sellel säilitada oma eripära, pühendudes originaalsele audiovisuaaltoodangule ning kvaliteetsetele programmidele ja ajakirjandusele kommerts- või poliitilistest kaalutlustest hoolimata, mis ongi selle eritunnuseks; märgib, et need ülesanded tuleks määratleda võimalikult täpselt, kuid võttes arvesse ringhäälingu programmilist sõltumatust;

| 11. | tuletab meelde, et tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtte kohaselt peab avalik-õiguslikul ringhäälingul olema võimalus oma ülesannete raames pakkuda teenuseid, sh uusi teenuseid, kõigil platvormidel; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et tehnoloogilise neutraalsuse põhimõtte kohaselt peab avalik-õiguslikul ringhäälingul olema võimalus oma ülesannete raames pakkuda teenuseid, sh uusi teenuseid, kõigil platvormidel;

| 12. | rõhutab, et avalik-õigusliku ringhäälingu internetis tegutsemist käsitlevate õigussätete puudulikkus mõnedes liikmesriikides võib mõjutada sektori võimet laiendada oma tegevust uutele platvormidele; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et avalik-õigusliku ringhäälingu internetis tegutsemist käsitlevate õigussätete puudulikkus mõnedes liikmesriikides võib mõjutada sektori võimet laiendada oma tegevust uutele platvormidele;

| 13. | tuletab meelde, et maapealsetel, avatud ja standarditel põhinevatel ja koostalitusvõimelistel ringhäälinguplatvormidel on ringhäälingu duaalsüsteemis keskne roll, ning need on ideaalseks vahendiks, mille abil pakkuda kasutajatele tasuta ja kergesti kättesaadavaid audiovisuaalmeediateenuseid, mis on paremini kohandatud kohalike turgude killustatusele ja vastavad seega paremini kohalikele kultuurilistele ja sotsiaalsetele ootustele; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et maapealsetel, avatud ja standarditel põhinevatel ja koostalitusvõimelistel ringhäälinguplatvormidel on ringhäälingu duaalsüsteemis keskne roll, ning need on ideaalseks vahendiks, mille abil pakkuda kasutajatele tasuta ja kergesti kättesaadavaid audiovisuaalmeediateenuseid, mis on paremini kohandatud kohalike turgude killustatusele ja vastavad seega paremini kohalikele kultuurilistele ja sotsiaalsetele ootustele;

| 14. | võtab teadmiseks komisjoni 2009. aasta juuli ringhäälinguteatise, milles tunnistatakse avalik-õigusliku ringhäälingu õigust kasutada kõiki asjakohaseid edastusplatvorme ning kinnitatakse uuesti, et avalik-õigusliku ringhäälingu ülesande, rahastamise ja korralduse määratlemine on liikmesriikide ainupädevuses, seevastu komisjoni vastutusalas on ilmsete vigade kontrollimine, ning kutsub liikmesriike üles säilitama tasakaalu pakutavate digitaalmeedia teenuste vahel, tagama avalik-õigusliku ringhäälingu ja eraõigusliku meedia õiglast konkurentsi ning seeläbi kindlustama elujõulist meediamaastikku ka veebikeskkonnas; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks komisjoni 2009. aasta juuli ringhäälinguteatise, milles tunnistatakse avalik-õigusliku ringhäälingu õigust kasutada kõiki asjakohaseid edastusplatvorme ning kinnitatakse uuesti, et avalik-õigusliku ringhäälingu ülesande, rahastamise ja korralduse määratlemine on liikmesriikide ainupädevuses, seevastu komisjoni vastutusalas on ilmsete vigade kontrollimine, ning kutsub liikmesriike üles säilitama tasakaalu pakutavate digitaalmeedia teenuste vahel, tagama avalik-õigusliku ringhäälingu ja eraõigusliku meedia õiglast konkurentsi ning seeläbi kindlustama elujõulist meediamaastikku ka veebikeskkonnas;

| 15. | väljendab heameelt selle üle, et tunnustatakse tehnoloogia neutraalsuse põhimõtet ja vajadust järgida avalik-õigusliku ringhäälingu toimetuste sõltumatust, võttes nõuetekohaselt arvesse nende stabiilse ja kindla rahastamise vajadust; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt selle üle, et tunnustatakse tehnoloogia neutraalsuse põhimõtet ja vajadust järgida avalik-õigusliku ringhäälingu toimetuste sõltumatust, võttes nõuetekohaselt arvesse nende stabiilse ja kindla rahastamise vajadust;

| 16. | juhib siiski tähelepanu, et (olemasolevate) ennetavate testidega seotud kulud on märkimisväärsed ning rõhutab, et toetab proportsionaalset hindamist; |
| --- | --- |

16.

juhib siiski tähelepanu, et (olemasolevate) ennetavate testidega seotud kulud on märkimisväärsed ning rõhutab, et toetab proportsionaalset hindamist;

| 17. | tuletab meelde Euroopa Nõukogu soovituste ja deklaratsioonide tähtsust, mille on heaks kiitnud kõik ELi liikmesriigid ning mis sätestavad Euroopas kehtivad normid sõna- ja ajakirjandusvabaduse, meedia pluralismi ning avalik-õigusliku meedia sõltumatuse, korralduse, ülesannete ja rahastamise osas, eelkõige infoühiskonnas, tagades nii avalik-õigusliku ringhäälingu usaldusväärsust; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde Euroopa Nõukogu soovituste ja deklaratsioonide tähtsust, mille on heaks kiitnud kõik ELi liikmesriigid ning mis sätestavad Euroopas kehtivad normid sõna- ja ajakirjandusvabaduse, meedia pluralismi ning avalik-õigusliku meedia sõltumatuse, korralduse, ülesannete ja rahastamise osas, eelkõige infoühiskonnas, tagades nii avalik-õigusliku ringhäälingu usaldusväärsust;

| 18. | tuletab liikmesriikidele meelde kohustust nendest Euroopas kehtivatest normidest kinni pidada ning soovitab, et liikmesriigid tagaksid avalik-õigusliku meedia asjakohase ja stabiilse rahastamise, mis võimaldaks tal täita oma ülesandeid, tagaks poliitilise ja majandusliku sõltumatuse ning soodustaks info- ja teadmistepõhist osalusühiskonda koos esindusliku ja kõigile kättesaadava kvaliteetmeediaga; |
| --- | --- |

18.

tuletab liikmesriikidele meelde kohustust nendest Euroopas kehtivatest normidest kinni pidada ning soovitab, et liikmesriigid tagaksid avalik-õigusliku meedia asjakohase ja stabiilse rahastamise, mis võimaldaks tal täita oma ülesandeid, tagaks poliitilise ja majandusliku sõltumatuse ning soodustaks info- ja teadmistepõhist osalusühiskonda koos esindusliku ja kõigile kättesaadava kvaliteetmeediaga;

| 19. | kutsub komisjoni üles ergutama liikmesriike vahetama häid tavasid eri tasanditel (liikmesriikide pädevad meediaasutused, sidusrühmad, avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide juhtkonnad, sõltumatute reguleerivate asutuste töötajad ning televaatajate ja tarbijate esindajad); |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles ergutama liikmesriike vahetama häid tavasid eri tasanditel (liikmesriikide pädevad meediaasutused, sidusrühmad, avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide juhtkonnad, sõltumatute reguleerivate asutuste töötajad ning televaatajate ja tarbijate esindajad);

| 20. | kutsub liikmesriike üles tihendama meediavaldkonda reguleerivate asutuste koostööd riiklike kontrolliasutuste Euroopa võrgustiku (EPRA) raames ning tõhustama oma vastava avalik-õigusliku ringhäälingusüsteemiga seotud kogemuste ja heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles tihendama meediavaldkonda reguleerivate asutuste koostööd riiklike kontrolliasutuste Euroopa võrgustiku (EPRA) raames ning tõhustama oma vastava avalik-õigusliku ringhäälingusüsteemiga seotud kogemuste ja heade tavade vahetamist;

| 21. | tuletab liikmesriikidele meelde, et avalik-õigusliku ringhäälingu nõukogu liikmete nimetamine peab lähtuma nende pädevusest ja meediasektori tundmisest; |
| --- | --- |

21.

tuletab liikmesriikidele meelde, et avalik-õigusliku ringhäälingu nõukogu liikmete nimetamine peab lähtuma nende pädevusest ja meediasektori tundmisest;

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles volitama Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskust, andes talle selleks vajalikud vahendid, koguma andmeid ja teostama uuringuid selle kohta, kuidas liikmesriigid nimetatud norme kohaldavad, eesmärgiga välja selgitada, kas normidel on olnud soovitav mõju, ning nõuab tungivalt, et kohustust mittetäitvad liikmesriigid võetaks vastutusele; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles volitama Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskust, andes talle selleks vajalikud vahendid, koguma andmeid ja teostama uuringuid selle kohta, kuidas liikmesriigid nimetatud norme kohaldavad, eesmärgiga välja selgitada, kas normidel on olnud soovitav mõju, ning nõuab tungivalt, et kohustust mittetäitvad liikmesriigid võetaks vastutusele;

| 23. | kutsub komisjoni üles pöörama ühinemisläbirääkimistel suuremat tähelepanu duaalsüsteemile kui ELi õigustiku osale, ning nõuab tungivalt, et jälgitaks kandidaatriikide edusamme selles valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles pöörama ühinemisläbirääkimistel suuremat tähelepanu duaalsüsteemile kui ELi õigustiku osale, ning nõuab tungivalt, et jälgitaks kandidaatriikide edusamme selles valdkonnas;

| 24. | palub lisaks liikmesriikidel asjakohaselt lahendada avalik-õigusliku ringhäälingu alarahastamise küsimus, pidades seejuures silmas avalik-õigusliku meedia eriomast ülesannet olla kõigil uutel meediaplatvormidel kättesaadav võimalikult suurele arvule vaatajatele ja kuulajatele; |
| --- | --- |

24.

palub lisaks liikmesriikidel asjakohaselt lahendada avalik-õigusliku ringhäälingu alarahastamise küsimus, pidades seejuures silmas avalik-õigusliku meedia eriomast ülesannet olla kõigil uutel meediaplatvormidel kättesaadav võimalikult suurele arvule vaatajatele ja kuulajatele;

| 25. | märgib, et kõigis liikmesriikides tuleb tagada eraõiguslike kanalite omandilise kuuluvuse läbipaistvus ning kutsub komisjoni üles jälgima ja toetama edusamme selles valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

märgib, et kõigis liikmesriikides tuleb tagada eraõiguslike kanalite omandilise kuuluvuse läbipaistvus ning kutsub komisjoni üles jälgima ja toetama edusamme selles valdkonnas;

| 26. | kutsub liikmesriike üles lõpetama poliitilise sekkumise avalik-õigusliku ringhäälingu teenuste sisusse; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles lõpetama poliitilise sekkumise avalik-õigusliku ringhäälingu teenuste sisusse;

| 27. | tunneb heameelt komisjoni palvel läbi viidud sõltumatu uuringu (et määratleda ELi meedia pluralismi hindamiseks kasutatavad näitajad) järelduste üle; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt komisjoni palvel läbi viidud sõltumatu uuringu (et määratleda ELi meedia pluralismi hindamiseks kasutatavad näitajad) järelduste üle;

| 28. | ergutab looma meedia pluralismi vaatluskeskust, mis oleks tõhus vahend meedia pluralismi ähvardavate ohtude kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

28.

ergutab looma meedia pluralismi vaatluskeskust, mis oleks tõhus vahend meedia pluralismi ähvardavate ohtude kindlakstegemiseks;

| 29. | tuletab meelde Euroopa Investeerimispanga pakutavaid rahastamisvahendeid ning julgustab rahalistes raskustes olevaid avalik-õiguslikke kanaleid taotlema Euroopa Investeerimispangalt sooduslaenu oma infrastruktuuri uuendamiseks, eelkõige digiteerimiseks ja uuendustegevuseks; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde Euroopa Investeerimispanga pakutavaid rahastamisvahendeid ning julgustab rahalistes raskustes olevaid avalik-õiguslikke kanaleid taotlema Euroopa Investeerimispangalt sooduslaenu oma infrastruktuuri uuendamiseks, eelkõige digiteerimiseks ja uuendustegevuseks;

| 30. | julgustab erinevaid sidusrühmi tihedamale koostööle duaalsüsteemi kindlustamiseks ning eelkõige julgustab avalik-õiguslikku ja eraõiguslikku ringhäälingut tegema koostööd nii omavahel kui ka väljaandjatega sisu jagamise ja uuenduslike projektide osas, ning looma koostöömehhanisme; |
| --- | --- |

30.

julgustab erinevaid sidusrühmi tihedamale koostööle duaalsüsteemi kindlustamiseks ning eelkõige julgustab avalik-õiguslikku ja eraõiguslikku ringhäälingut tegema koostööd nii omavahel kui ka väljaandjatega sisu jagamise ja uuenduslike projektide osas, ning looma koostöömehhanisme;

| 31. | palub komisjonil käivitada algatuse, mis tooks kokku erinevad meediakeskkonna osalejad eesmärgiga hõlbustada võimalike koostöövaldkondade määratlemist ja parimate tavade vahetamist ning käsitleda asjakohaseid küsimusi; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil käivitada algatuse, mis tooks kokku erinevad meediakeskkonna osalejad eesmärgiga hõlbustada võimalike koostöövaldkondade määratlemist ja parimate tavade vahetamist ning käsitleda asjakohaseid küsimusi;

| 32. | juhib kõnealuses kontekstis tähelepanu asjaolule, et kogukonna- ja kodanikuringhäälingul, eriti väikeste kogukondade puhul, esineb probleeme pikaajalise rahastamisega (nt reklaami kaudu), ning arvab, et kõnealusel juhul võiks kasutada digiteerimise pakutavaid uusi võimalusi, et tagada piirkonna tasandil ulatusliku levialaga kogukonna või kodanikuringhääling; |
| --- | --- |

32.

juhib kõnealuses kontekstis tähelepanu asjaolule, et kogukonna- ja kodanikuringhäälingul, eriti väikeste kogukondade puhul, esineb probleeme pikaajalise rahastamisega (nt reklaami kaudu), ning arvab, et kõnealusel juhul võiks kasutada digiteerimise pakutavaid uusi võimalusi, et tagada piirkonna tasandil ulatusliku levialaga kogukonna või kodanikuringhääling;

| 33. | ergutab komisjoni kohandama autoriõigust uuele digitaalajastule, võimaldades ringhäälinguorganisatsioonidel säilitada kvaliteetse Euroopa meediasisu lai valik, ning kaaluda konkreetseid viise, kuidas lihtsustada arhiivimaterjalide kasutamist ning luua laiendatud kollektiivse litsentsimise süsteemid ja ühtne kontaktpunkt autoriõiguste hankimiseks; |
| --- | --- |

33.

ergutab komisjoni kohandama autoriõigust uuele digitaalajastule, võimaldades ringhäälinguorganisatsioonidel säilitada kvaliteetse Euroopa meediasisu lai valik, ning kaaluda konkreetseid viise, kuidas lihtsustada arhiivimaterjalide kasutamist ning luua laiendatud kollektiivse litsentsimise süsteemid ja ühtne kontaktpunkt autoriõiguste hankimiseks;

| 34. | jääb ootama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi Euroopa päritoluga teostele pühendatud saateaega käsitlevate sätete rakendamist, arvestades et teatavad liikmesriigid ei ole mingeid sellekohaseid meetmeid võtnud; |
| --- | --- |

34.

jääb ootama audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi Euroopa päritoluga teostele pühendatud saateaega käsitlevate sätete rakendamist, arvestades et teatavad liikmesriigid ei ole mingeid sellekohaseid meetmeid võtnud;

| 35. | nõuab komisjonilt tungivalt selle tagamist, et sisuvahendajad järgiksid kehtivat õigusraamistikku, ning kutsub komisjoni üles kaaluma viise, kuidas otsingumootorid ja internetiteenuse pakkujad saaksid anda oma panuse sisu loomise rahastamisse; |
| --- | --- |

35.

nõuab komisjonilt tungivalt selle tagamist, et sisuvahendajad järgiksid kehtivat õigusraamistikku, ning kutsub komisjoni üles kaaluma viise, kuidas otsingumootorid ja internetiteenuse pakkujad saaksid anda oma panuse sisu loomise rahastamisse;

| 36. | rõhutab meediapädevuse arendamise olulisust, selleks et oleks võimalik sisuvahendajate teenuseid vastutustundlikult kasutada; |
| --- | --- |

36.

rõhutab meediapädevuse arendamise olulisust, selleks et oleks võimalik sisuvahendajate teenuseid vastutustundlikult kasutada;

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(2)  EÜT C 320, 28.10.1996, lk 180.

(3)  ELT C 8 E, 14.1.2010, lk 85.

(4)  ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 9.

(5)  ELT C 257, 27.10.2009, lk 1.

(6)  EÜT C 30, 5.2.1999, lk 1.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/56

---

Neljapäev, 25. november 2010ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 „Naised, rahu ja julgeolek” vastuvõtmise 10. aastapäev

P7_TA(2010)0439

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 (2000) kümnenda aastapäeva kohta

2012/C 99 E/12

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone nr 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalse vägivalla kohta relvakonfliktis, milles rõhutatakse kõikide riikide vastutust selle eest, et tehtaks lõpp karistamatusele ja võetaks vastutusele inimsusevastaste kuritegude ning sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tütarlaste vastu suunatud seksuaalse ning muu vägivalla toimepanijad; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone nr 1325 (2000) ja 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1888 (2009) naiste- ja lastevastase seksuaalse vägivalla kohta relvakonfliktis, milles rõhutatakse kõikide riikide vastutust selle eest, et tehtaks lõpp karistamatusele ja võetaks vastutusele inimsusevastaste kuritegude ning sõjakuritegude, sealhulgas naiste ja tütarlaste vastu suunatud seksuaalse ning muu vägivalla toimepanijad;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 7. veebruari 2000. aasta resolutsiooni nr 54/134, millega 25. november kuulutati rahvusvaheliseks naistevastase vägivalla kaotamise päevaks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 7. veebruari 2000. aasta resolutsiooni nr 54/134, millega 25. november kuulutati rahvusvaheliseks naistevastase vägivalla kaotamise päevaks;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu arengukoostööga seotud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, mis peaks tagama soolise võrdõiguslikkuse küsimuse süstemaatilise integreerimise ELi partnerriikidega tehtava koostöö kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu arengukoostööga seotud soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, mis peaks tagama soolise võrdõiguslikkuse küsimuse süstemaatilise integreerimise ELi partnerriikidega tehtava koostöö kõigil tasanditel;

| — | võttes arvesse relvakonfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimusega tegeleva ÜRO peasekretäri eriesindaja ametisse nimetamist 2010. aasta märtsis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse relvakonfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimusega tegeleva ÜRO peasekretäri eriesindaja ametisse nimetamist 2010. aasta märtsis;

| — | võttes arvesse nõukogu dokumenti „Naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325 ja 1820 rakendamine ELi poolt – laiaulatuslik lähenemisviis” ja töödokumenti „ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325, mida on tugevdatud resolutsiooniga 1820, rakendamine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames” (mõlemad võeti vastu 2008. aastal) ning nõukogu septembri 2006. aasta dokumenti „Inimõiguste süvalaiendamine EJKPsse”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu dokumenti „Naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325 ja 1820 rakendamine ELi poolt – laiaulatuslik lähenemisviis” ja töödokumenti „ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325, mida on tugevdatud resolutsiooniga 1820, rakendamine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames” (mõlemad võeti vastu 2008. aastal) ning nõukogu septembri 2006. aasta dokumenti „Inimõiguste süvalaiendamine EJKPsse”;

| — | võttes arvesse naiste- ja tütarlastevastast vägivalda ning naiste ja tütarlaste diskrimineerimise kõigi vormide vastu võitlemist käsitlevaid ELi suuniseid ning lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevaid ELi suuniseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste- ja tütarlastevastast vägivalda ning naiste ja tütarlaste diskrimineerimise kõigi vormide vastu võitlemist käsitlevaid ELi suuniseid ning lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevaid ELi suuniseid;

| — | võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel (1);

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2);

| — | võttes arvesse oma 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni naiste kohta rahvusvahelises poliitikas (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. novembri 2006. aasta resolutsiooni naiste kohta rahvusvahelises poliitikas (3);

| — | võttes arvesse julgeoleku ja kaitse allkomisjoni 2007. aastal vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse julgeoleku ja kaitse allkomisjoni 2007. aastal vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tegevuskava;

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Kongo Demokraatliku Vabariigi suutmatuse kohta kaitsta inimõigusi ja õigust (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni Kongo Demokraatliku Vabariigi suutmatuse kohta kaitsta inimõigusi ja õigust (4);

| — | võttes arvesse ÜRO uut soolise võrdõiguslikkuse üksust (UN Women); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO uut soolise võrdõiguslikkuse üksust (UN Women);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et konfliktipiirkondades naiste vastu vägivalla kasutamine süvendab veelgi ka rahuajal esinevat naiste diskrimineerimist; arvestades, et sel aastal langeb rahvusvahelise naistevastase vägivalla kaotamise päev kokku ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 kümnenda aastapäevaga; see on esimene resolutsioon, milles käsitletakse relvakonfliktide ebaproportsionaalset ja erilist mõju naistele ning luuakse seos naiste konfliktidest saadud kogemuste ning rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamise vahele, hõlmates selliseid omavahel seotud teemavaldkondi nagu osalemine, kaitse, ennetus, abi ja taastamistööd; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et konfliktipiirkondades naiste vastu vägivalla kasutamine süvendab veelgi ka rahuajal esinevat naiste diskrimineerimist; arvestades, et sel aastal langeb rahvusvahelise naistevastase vägivalla kaotamise päev kokku ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 kümnenda aastapäevaga; see on esimene resolutsioon, milles käsitletakse relvakonfliktide ebaproportsionaalset ja erilist mõju naistele ning luuakse seos naiste konfliktidest saadud kogemuste ning rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamise vahele, hõlmates selliseid omavahel seotud teemavaldkondi nagu osalemine, kaitse, ennetus, abi ja taastamistööd;

| B. | arvestades, et 25. novembril tähistatakse rahvusvahelist naistevastase vägivalla kaotamise päeva; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 25. novembril tähistatakse rahvusvahelist naistevastase vägivalla kaotamise päeva;

| C. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid nr 1820, 1888 ja 1889 tugevdavad ja täiendavad resolutsiooni nr 1325 ning neid nelja resolutsiooni võib pidada julgeolekunõukogu sätestatud ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate kohustuste kogumiks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid nr 1820, 1888 ja 1889 tugevdavad ja täiendavad resolutsiooni nr 1325 ning neid nelja resolutsiooni võib pidada julgeolekunõukogu sätestatud ning naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate kohustuste kogumiks;

| D. | arvestades, et nende kohustuste täitmine on kõigi ÜRO liikmesriikide ühine mure ja vastutus, olgu tegemist konfliktidest mõjutatud riikide, doonorriikide või teiste riikidega; arvestades 2008. aasta detsembris vastu võetud naiste- ja tütarlastevastast vägivalda ning naiste ja tütarlaste diskrimineerimise kõigi vormide vastu võitlemist käsitlevaid ELi suuniseid ning lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevaid ELi suuniseid, mis on selge poliitiline märk sellest, et need on liidu prioriteedid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nende kohustuste täitmine on kõigi ÜRO liikmesriikide ühine mure ja vastutus, olgu tegemist konfliktidest mõjutatud riikide, doonorriikide või teiste riikidega; arvestades 2008. aasta detsembris vastu võetud naiste- ja tütarlastevastast vägivalda ning naiste ja tütarlaste diskrimineerimise kõigi vormide vastu võitlemist käsitlevaid ELi suuniseid ning lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevaid ELi suuniseid, mis on selge poliitiline märk sellest, et need on liidu prioriteedid;

| E. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1820 ja 1325 rakendamine tuleks seada prioriteediks ELi väliste rahastamisvahendite kasutamisel, et anda asjakohast abi kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes töötavad relva- või muudest konfliktidest mõjutatud riikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1820 ja 1325 rakendamine tuleks seada prioriteediks ELi väliste rahastamisvahendite kasutamisel, et anda asjakohast abi kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes töötavad relva- või muudest konfliktidest mõjutatud riikides ja piirkondades;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament peaks jälgima vastuvõetud laiemat lähenemisviisi ning soolist võrdõiguslikkust ja ELi välistegevuses naiste mõjuvõimu suurendamist käsitleva ELi tegevuskava, samuti naiste- ja lastevastast vägivalda käsitlevate suuniste rakendamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament peaks jälgima vastuvõetud laiemat lähenemisviisi ning soolist võrdõiguslikkust ja ELi välistegevuses naiste mõjuvõimu suurendamist käsitleva ELi tegevuskava, samuti naiste- ja lastevastast vägivalda käsitlevate suuniste rakendamist;

| G. | arvestades, et sõjalistel või tsiviilmissioonidel soolise aspektiga arvestamine suurendab oluliselt operatsioonide tõhusust ning EL saaks neile anda märkimisväärse lisandväärtuse, tegeledes aktiivselt naiste olukorra ja relvakonfliktidega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sõjalistel või tsiviilmissioonidel soolise aspektiga arvestamine suurendab oluliselt operatsioonide tõhusust ning EL saaks neile anda märkimisväärse lisandväärtuse, tegeledes aktiivselt naiste olukorra ja relvakonfliktidega;

| H. | arvestades, et EL peaks võimaldama naiste osalemist konfliktide ennetamisel, kriisiohjamisel, rahukõnelustel ja konfliktijärgses etapis, nt sõjajärgse ülesehituse kavandamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL peaks võimaldama naiste osalemist konfliktide ennetamisel, kriisiohjamisel, rahukõnelustel ja konfliktijärgses etapis, nt sõjajärgse ülesehituse kavandamisel;

| I. | arvestades, et laialdaselt esinevat ja süstemaatilist vägistamist ja seksuaalorjust peetakse Genfi konventsiooni kohaselt inimsusevastasteks kuritegudeks ja sõjakuritegudeks; arvestades, et vägistamist peetakse nüüd ka genotsiidi üheks tahuks, kui seda tehakse kavatsusega üks sihtrühm tervikuna või osaliselt hävitada; arvestades, et EL peaks toetama jõupingutusi, et teha lõpp nende kurjategijate karistamatusele, kes kasutavad seksuaalset vägivalda naiste ja laste vastu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et laialdaselt esinevat ja süstemaatilist vägistamist ja seksuaalorjust peetakse Genfi konventsiooni kohaselt inimsusevastasteks kuritegudeks ja sõjakuritegudeks; arvestades, et vägistamist peetakse nüüd ka genotsiidi üheks tahuks, kui seda tehakse kavatsusega üks sihtrühm tervikuna või osaliselt hävitada; arvestades, et EL peaks toetama jõupingutusi, et teha lõpp nende kurjategijate karistamatusele, kes kasutavad seksuaalset vägivalda naiste ja laste vastu;

| J. | arvestades, et Euroopa välisteenistuse loomisel peaks see nii oma sisemise struktuuri kui ka välistegevuse ja poliitikavaldkondadega aitama oluliselt kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1325 ja 1820 edasisele rakendamisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa välisteenistuse loomisel peaks see nii oma sisemise struktuuri kui ka välistegevuse ja poliitikavaldkondadega aitama oluliselt kaasa ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1325 ja 1820 edasisele rakendamisele;

| K. | arvestades, et EL on võtnud vastu rea tähtsaid dokumente ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1325 ja 1820 rakendamise kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on võtnud vastu rea tähtsaid dokumente ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1325 ja 1820 rakendamise kohta;

| L. | arvestades, et 2010. aasta on ka aasta, mil vaadatakse läbi kümne aasta eest vastuvõetud aastatuhande arengueesmärgid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2010. aasta on ka aasta, mil vaadatakse läbi kümne aasta eest vastuvõetud aastatuhande arengueesmärgid;

| M. | arvestades, et vaid vähesed ELi liikmesriigid on koostanud riiklikud tegevuskavad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 rakendamiseks; arvestades, et riikliku tegevuskava on vastu võtnud Austria, Belgia, Taani, Soome, Prantsusmaa, Madalmaad, Portugal, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vaid vähesed ELi liikmesriigid on koostanud riiklikud tegevuskavad ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 rakendamiseks; arvestades, et riikliku tegevuskava on vastu võtnud Austria, Belgia, Taani, Soome, Prantsusmaa, Madalmaad, Portugal, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik,

| 1. | rõhutab, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 kümnendat aastapäeva tuleks tähistada taaselustatud tegevuskavaga selle resolutsiooni rakendamiseks, mida ei saa teha kõige kõrgema tasandi poliitilise juhtimiseta ja vahendite suurendamiseta; soovitab tungivalt nõuetekohaselt käsitleda seda küsimust ELi inimõiguste poliitika tulevase läbivaatamise raames, kui töötatakse välja laiaulatuslik riikide inimõiguste strateegia ning viiakse läbi naiste- ja tütarlastevastast vägivalda ning naiste ja tütarlaste diskrimineerimise kõigi vormide vastu võitlemist käsitlevate ELi suuniste ning lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate ELi suuniste hindamine; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 kümnendat aastapäeva tuleks tähistada taaselustatud tegevuskavaga selle resolutsiooni rakendamiseks, mida ei saa teha kõige kõrgema tasandi poliitilise juhtimiseta ja vahendite suurendamiseta; soovitab tungivalt nõuetekohaselt käsitleda seda küsimust ELi inimõiguste poliitika tulevase läbivaatamise raames, kui töötatakse välja laiaulatuslik riikide inimõiguste strateegia ning viiakse läbi naiste- ja tütarlastevastast vägivalda ning naiste ja tütarlaste diskrimineerimise kõigi vormide vastu võitlemist käsitlevate ELi suuniste ning lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate ELi suuniste hindamine;

| 2. | nõuab konkreetsete ja märkimisväärsete finants-, inim- ja korralduslike ressursside eraldamist, et soodustada naiste osalemist välis- ja julgeolekupoliitikas ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist selles valdkonnas; nõuab, et rohkem naisi osaleks sõjalistes ja politseimissioonides, õigusriigi- ja õigusmissioonides ning rahuvalveoperatsioonides; kutsub ELi liikmesriike üles aktiivselt edendama naiste osalust kahe- ja mitmepoolsetes suhetes riikide ja organisatsioonidega väljaspool ELi; |
| --- | --- |

2.

nõuab konkreetsete ja märkimisväärsete finants-, inim- ja korralduslike ressursside eraldamist, et soodustada naiste osalemist välis- ja julgeolekupoliitikas ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist selles valdkonnas; nõuab, et rohkem naisi osaleks sõjalistes ja politseimissioonides, õigusriigi- ja õigusmissioonides ning rahuvalveoperatsioonides; kutsub ELi liikmesriike üles aktiivselt edendama naiste osalust kahe- ja mitmepoolsetes suhetes riikide ja organisatsioonidega väljaspool ELi;

| 3. | nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Catherine Ashton jälgiks viie aasta pärast avaldatava vahekokkuvõtte raames kohustuste täitmist ning hõlbustaks heade tavade vahetust; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Catherine Ashton jälgiks viie aasta pärast avaldatava vahekokkuvõtte raames kohustuste täitmist ning hõlbustaks heade tavade vahetust;

| 4. | soovitab tungivalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil tugevdada naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate küsimustega tegelevat ELi töörühma, ning loodab, et töörühm annab vastastikuse eksperdihinnangu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone nr 1325 ja 1820 käsitlevate riiklike tegevuskavade vastuvõtmise ja rakendamise kohta, viib korrapäraselt läbi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide soospetsiifilisi analüüse ning teostab järelevalvet ja annab nõu ELi delegatsioonidele konfliktidest mõjutatud riikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

4.

soovitab tungivalt liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil tugevdada naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate küsimustega tegelevat ELi töörühma, ning loodab, et töörühm annab vastastikuse eksperdihinnangu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone nr 1325 ja 1820 käsitlevate riiklike tegevuskavade vastuvõtmise ja rakendamise kohta, viib korrapäraselt läbi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide soospetsiifilisi analüüse ning teostab järelevalvet ja annab nõu ELi delegatsioonidele konfliktidest mõjutatud riikides ja piirkondades;

| 5. | on seisukohal, et Euroopa välisteenistuse loomine on ainulaadne võimalus suurendada ELi rolli ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1820 ja 1325 rakendamisel; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et Euroopa välisteenistuse loomine on ainulaadne võimalus suurendada ELi rolli ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1820 ja 1325 rakendamisel;

| 6. | nõuab seetõttu tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident tegeleks senisest enam soolise võrdõiguslikkuse küsimustega ning võtaks personali, rahaliste vahendite ja struktuuri hierarhia valdkonnas sisulised ja hästi nähtavad kohustused; nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident looks Euroopa välisteenistuse asjaomase poliitikaosakonna juurde naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva küsimustega tegeleva üksuse ning tagaks, et igas piirkondlikus üksuses ja ELi delegatsioonis nähtaks vähemalt üks täistööajaga töökoht ette naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate küsimustega tegelemiseks ning et kõnealused isikud kuuluksid ELi töörühma või oleksid sellega lähedalt seotud; |
| --- | --- |

6.

nõuab seetõttu tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident tegeleks senisest enam soolise võrdõiguslikkuse küsimustega ning võtaks personali, rahaliste vahendite ja struktuuri hierarhia valdkonnas sisulised ja hästi nähtavad kohustused; nõuab, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident looks Euroopa välisteenistuse asjaomase poliitikaosakonna juurde naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva küsimustega tegeleva üksuse ning tagaks, et igas piirkondlikus üksuses ja ELi delegatsioonis nähtaks vähemalt üks täistööajaga töökoht ette naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate küsimustega tegelemiseks ning et kõnealused isikud kuuluksid ELi töörühma või oleksid sellega lähedalt seotud;

| 7. | väljendab heameelt mitmete avalike ürituste üle, nagu vähemalt kolme ÜJKP missiooni (EUPM, EULEX ja EUMM) korraldatud lahtiste uste päevad, et tähistada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 kümnendat aastapäeva; väljendab sellega seoses heameelt ELi tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse panuse üle; tuletab meelde, et ÜJKP missioonid on ELi üks kõige olulisemaid võimalusi näidata, et ta kohustub saavutama ÜRO resolutsioonides nr 1820 ja 1325 väljendatud eesmärke kriisidest mõjutatud riikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt mitmete avalike ürituste üle, nagu vähemalt kolme ÜJKP missiooni (EUPM, EULEX ja EUMM) korraldatud lahtiste uste päevad, et tähistada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325 kümnendat aastapäeva; väljendab sellega seoses heameelt ELi tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse panuse üle; tuletab meelde, et ÜJKP missioonid on ELi üks kõige olulisemaid võimalusi näidata, et ta kohustub saavutama ÜRO resolutsioonides nr 1820 ja 1325 väljendatud eesmärke kriisidest mõjutatud riikides ja piirkondades;

| 8. | nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning ELi liikmesriigid lisaksid ÜJKPga seotud nõukogu otsustesse ja missioonide volitustesse viited ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele nr 1325 ja 1820 ning tagaksid, et kõigil ÜJKP missioonidel oleks vähemalt üks soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ekspert ja tegevuskava resolutsioonide nr 1325 ja 1820 eesmärkide saavutamiseks; nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident, ELi liikmesriigid ja missioonide juhid teeksid koostööd ja konsulteeriksid kohalike naisorganisatsioonidega, see peaks olema iga missiooni lahutamatu osa; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident ning ELi liikmesriigid lisaksid ÜJKPga seotud nõukogu otsustesse ja missioonide volitustesse viited ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele nr 1325 ja 1820 ning tagaksid, et kõigil ÜJKP missioonidel oleks vähemalt üks soolise võrdõiguslikkuse küsimuste ekspert ja tegevuskava resolutsioonide nr 1325 ja 1820 eesmärkide saavutamiseks; nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident, ELi liikmesriigid ja missioonide juhid teeksid koostööd ja konsulteeriksid kohalike naisorganisatsioonidega, see peaks olema iga missiooni lahutamatu osa;

| 9. | nõuab, et ÜJKP missioonide raames võetaks kasutusele asjakohane avalik kaebuste esitamise menetlus, mille raames saaks eelkõige aidata seksuaalsest ja soopõhisest vägivallast teatamisel; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles lisama iga kuue kuu tagant esitatavasse ÜJKP missioonide hinnangusse üksikasjaliku aruande naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate küsimuste kohta; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et ÜJKP missioonide raames võetaks kasutusele asjakohane avalik kaebuste esitamise menetlus, mille raames saaks eelkõige aidata seksuaalsest ja soopõhisest vägivallast teatamisel; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles lisama iga kuue kuu tagant esitatavasse ÜJKP missioonide hinnangusse üksikasjaliku aruande naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate küsimuste kohta;

| 10. | tuletab meelde, et 30. juulist kuni 4. augustini 2010. aasta toimus massiline grupiviisiline vägistamine Kongo idaosa kaevanduspiirkonnas, eelmisel aastal teatati Kongo idaosas vähemalt 8 300 vägistamisest ja 2010. aasta esimeses kvartalis vähemalt 1 244 vägistamisest, mis on keskmiselt 14 vägistamisjuhtumit päevas; nõuab tungivalt, et mõlemad ELi missioonid Kongo Demokraatlikus Vabariigis, EUPOLi Kongo DV missioon ja EUSECi Kongo DV missioon, seaksid seksuaalse vägivalla vastu võitlemise ja naiste osaluse Kongo julgeolekuvaldkonna reformipüüdluste peamiseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et 30. juulist kuni 4. augustini 2010. aasta toimus massiline grupiviisiline vägistamine Kongo idaosa kaevanduspiirkonnas, eelmisel aastal teatati Kongo idaosas vähemalt 8 300 vägistamisest ja 2010. aasta esimeses kvartalis vähemalt 1 244 vägistamisest, mis on keskmiselt 14 vägistamisjuhtumit päevas; nõuab tungivalt, et mõlemad ELi missioonid Kongo Demokraatlikus Vabariigis, EUPOLi Kongo DV missioon ja EUSECi Kongo DV missioon, seaksid seksuaalse vägivalla vastu võitlemise ja naiste osaluse Kongo julgeolekuvaldkonna reformipüüdluste peamiseks eesmärgiks;

| 11. | rõhutab, et ELi peaks saatma ÜJKP missioonidele rohkem naispolitseinikke ja naissõdureid, seejuures võib eeskujuks võtta naispolitseinike osakaalu ÜRO rahuvalvejõududes Libeerias; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et ELi peaks saatma ÜJKP missioonidele rohkem naispolitseinikke ja naissõdureid, seejuures võib eeskujuks võtta naispolitseinike osakaalu ÜRO rahuvalvejõududes Libeerias;

| 12. | juhib tähelepanu vajadusele koostada sõjalistes ja tsiviilmissioonides osaleva ELi personali jaoks käitumisjuhend, mis keelab seksuaalse ärakasutamise kui õigustamatu ja kuritegeliku käitumisviisi; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu vajadusele koostada sõjalistes ja tsiviilmissioonides osaleva ELi personali jaoks käitumisjuhend, mis keelab seksuaalse ärakasutamise kui õigustamatu ja kuritegeliku käitumisviisi;

| 13. | nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1325 ja 1820 rakendamist ELi riikide strateegiadokumentides ning suurema rahalise toetuse suunamist konfliktidest mõjutatud riikidest pärit naiste osalemisse Euroopa protsessides; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti ning arengu-, laienemis- ja humanitaarabivolinikku üles pidama naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid küsimusi väliste rahaliste vahendite (nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, rahastamisvahend koostööks tööstusriikidega, ühinemiseelse abi rahastamisvahend ning eelkõige arengukoostöö rahastamisvahend ja stabiliseerimisvahend) kavandamise ja programmitöö lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

13.

nõuab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide nr 1325 ja 1820 rakendamist ELi riikide strateegiadokumentides ning suurema rahalise toetuse suunamist konfliktidest mõjutatud riikidest pärit naiste osalemisse Euroopa protsessides; kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti ning arengu-, laienemis- ja humanitaarabivolinikku üles pidama naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevaid küsimusi väliste rahaliste vahendite (nagu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, rahastamisvahend koostööks tööstusriikidega, ühinemiseelse abi rahastamisvahend ning eelkõige arengukoostöö rahastamisvahend ja stabiliseerimisvahend) kavandamise ja programmitöö lahutamatuks osaks;

| 14. | rõhutab, et komisjon peaks lihtsustama väikeste valitsusväliste organisatsioonide juurdepääsu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi toetusrahadele; tuletab meelde, et praegu ei ole paljudel väikestel naisteorganisatsioonidel võimalik taotlusi esitada bürokraatlike takistuste tõttu; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et komisjon peaks lihtsustama väikeste valitsusväliste organisatsioonide juurdepääsu demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi toetusrahadele; tuletab meelde, et praegu ei ole paljudel väikestel naisteorganisatsioonidel võimalik taotlusi esitada bürokraatlike takistuste tõttu;

| 15. | kutsub arenguvolinikku üles toetama konfliktipiirkondades esmajärjekorras naisorganisatsioonide tööd; nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident kasutaks stabiliseerimisvahendi pikaajalist komponenti, et eraldada rahalisi vahendeid naiste osalemise toetamiseks rahu, julgeoleku ja lepitamisega seotud protsessides, ning süstemaatiliselt eraldaks kõigi stabiliseerimisvahendi artikli 3 alusel rahastatavate lühiajaliste meetmete puhul rahalisi vahendeid naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate küsimuste jaoks; |
| --- | --- |

15.

kutsub arenguvolinikku üles toetama konfliktipiirkondades esmajärjekorras naisorganisatsioonide tööd; nõuab tungivalt, et liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident kasutaks stabiliseerimisvahendi pikaajalist komponenti, et eraldada rahalisi vahendeid naiste osalemise toetamiseks rahu, julgeoleku ja lepitamisega seotud protsessides, ning süstemaatiliselt eraldaks kõigi stabiliseerimisvahendi artikli 3 alusel rahastatavate lühiajaliste meetmete puhul rahalisi vahendeid naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate küsimuste jaoks;

| 16. | on seisukohal, et ELi delegatsioonid peaksid teavitama kodanikuühiskonna organisatsioone, nagu kohalikud naisorganisatsioonid, oma tegevusest konfliktipiirkondades ning konsulteerima poliitika kujundamisel kodanikuühiskonna organisatsioonidega; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et ELi delegatsioonid peaksid teavitama kodanikuühiskonna organisatsioone, nagu kohalikud naisorganisatsioonid, oma tegevusest konfliktipiirkondades ning konsulteerima poliitika kujundamisel kodanikuühiskonna organisatsioonidega;

| 17. | nõuab naiste osaluse suurendamist kõikides tegevusvaldkondades, sealhulgas sellistes valdkondades nagu lepitustöö, rahukõneluste pidamine, rahu kindlustamine ja tagamine, rahuvalve ja konflikti ennetamine; |
| --- | --- |

17.

nõuab naiste osaluse suurendamist kõikides tegevusvaldkondades, sealhulgas sellistes valdkondades nagu lepitustöö, rahukõneluste pidamine, rahu kindlustamine ja tagamine, rahuvalve ja konflikti ennetamine;

| 18. | nõuab, et viivitamatult suurendataks naiste osalemist kõikides algatustes, mille eesmärk on leida konfliktidele lahendus, sealhulgas vahendajate ja läbirääkijatena ning konfliktide lahendamise meetmete elluviimisel; |
| --- | --- |

18.

nõuab, et viivitamatult suurendataks naiste osalemist kõikides algatustes, mille eesmärk on leida konfliktidele lahendus, sealhulgas vahendajate ja läbirääkijatena ning konfliktide lahendamise meetmete elluviimisel;

| 19. | kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles hakkama igal aastal tähistama nädalat, mille jooksul konsulteeritakse juhtivatel ametikohtadel olevate naistega ning mis võiks täiendada ÜRO ülemaailmset naiste ja rahu avatud uste päeva, millele järgneksid ELi delegatsioonide aruanded ja järelmeetmed; |
| --- | --- |

19.

kutsub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja komisjoni asepresidenti üles hakkama igal aastal tähistama nädalat, mille jooksul konsulteeritakse juhtivatel ametikohtadel olevate naistega ning mis võiks täiendada ÜRO ülemaailmset naiste ja rahu avatud uste päeva, millele järgneksid ELi delegatsioonide aruanded ja järelmeetmed;

| 20. | rõhutab, et riiklikes tegevuskavades, milles peaks olema sätestatud teave riikliku strateegia ajakava, tuleks seada realistlikud eesmärgid, näha ette järelevalvemehhanismid ning ergutada naiste osalemist kontrolli-, hindamis- ja järelevalvemehhanismides; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et riiklikes tegevuskavades, milles peaks olema sätestatud teave riikliku strateegia ajakava, tuleks seada realistlikud eesmärgid, näha ette järelevalvemehhanismid ning ergutada naiste osalemist kontrolli-, hindamis- ja järelevalvemehhanismides;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, relvakonfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimustega tegelevale ÜRO eriesindajale ning ÜRO soolise võrdõiguslikkuse üksuse (UN Women) äsja ametisse nimetatud juhile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, relvakonfliktide puhul esineva seksuaalse vägivalla küsimustega tegelevale ÜRO eriesindajale ning ÜRO soolise võrdõiguslikkuse üksuse (UN Women) äsja ametisse nimetatud juhile.

---

(1)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 32.

(2)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 287.

(3)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 347.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0350.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/60 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/60

---

Neljapäev, 25. november 2010Mesindussektori olukord

P7_TA(2010)0440

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon mesindussektori olukorra kohta

2012/C 99 E/13

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 9. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni Euroopa mesindussektori raskuste kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni Euroopa mesindussektori raskuste kohta (1);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 22. aprill 2004. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus mesinduse valdkonnas võetavate abinõude kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. aprill 2004. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus mesinduse valdkonnas võetavate abinõude kohta (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (4), mis sätestab turustamisstandardid muna- ja linnulihasektori osas. |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (4), mis sätestab turustamisstandardid muna- ja linnulihasektori osas.

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni mesindussektori olukorra kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni mesindussektori olukorra kohta (5);

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/21/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa seoses klotianidiini, tiametoksaami, fiproniili ja imidaklopriidi käsitlevate erisätetega (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/21/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa seoses klotianidiini, tiametoksaami, fiproniili ja imidaklopriidi käsitlevate erisätetega (6);

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2010. aasta otsust 2010/270/EL millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. ja 2. osa seoses veterinaarsertifikaatide näidistega põllumajandusettevõtetest pärit loomade ning mesilaste ja kimalaste jaoks (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2010. aasta otsust 2010/270/EL millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/65/EMÜ E lisa 1. ja 2. osa seoses veterinaarsertifikaatide näidistega põllumajandusettevõtetest pärit loomade ning mesilaste ja kimalaste jaoks (7);

| — | võttes arvesse komisjoni 28. mai 2010. aasta aruannet, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimuste parandamiseks võetavate meetmete kohta) artikli 105 ja sellele järgnevate artiklite kohaldamist (KOM(2010)0267); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. mai 2010. aasta aruannet, milles käsitletakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 (mesindustoodete tootmise ja turustamise üldtingimuste parandamiseks võetavate meetmete kohta) artikli 105 ja sellele järgnevate artiklite kohaldamist (KOM(2010)0267);

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 11. augusti 2008. aasta teadusaruannet (8) ning samuti Euroopa Toiduohutusameti poolt tellitud ja 3. detsembril 2009 heaks kiidetud teadusaruannet (9), mis mõlemad käsitlevad mesilaste suremust ja jälgimist Euroopas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 11. augusti 2008. aasta teadusaruannet (8) ning samuti Euroopa Toiduohutusameti poolt tellitud ja 3. detsembril 2009 heaks kiidetud teadusaruannet (9), mis mõlemad käsitlevad mesilaste suremust ja jälgimist Euroopas;

| — | võttes arvesse 1. septembri 2010. aasta suuliselt vastatavat küsimust mesindussektori olukorra kohta (O-0119/2010 – B7-0564/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. septembri 2010. aasta suuliselt vastatavat küsimust mesindussektori olukorra kohta (O-0119/2010 – B7-0564/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et liikmesriikide poolt kolmeaastaseks perioodiks koostatud Euroopa mesindussektori riiklikke programme on kasutanud kõik 27 liimesriiki, kusjuures keskmine kasutuse määr on 90 %; arvestades, et komisjon märkis eelnimetatud 28. mai 2010. aasta aruandes, et riiklikud mesindusprogrammid on viimaste aastate jooksul andnud positiivseid tulemusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriikide poolt kolmeaastaseks perioodiks koostatud Euroopa mesindussektori riiklikke programme on kasutanud kõik 27 liimesriiki, kusjuures keskmine kasutuse määr on 90 %; arvestades, et komisjon märkis eelnimetatud 28. mai 2010. aasta aruandes, et riiklikud mesindusprogrammid on viimaste aastate jooksul andnud positiivseid tulemusi;

| B. | arvestades, et käesoleval rahvusvahelisel bioloogilise mitmekesisuse aastal tuleks meenutada, et bioloogiline mitmekesisus on kogu maailmas tõsises ohus ning liikide kadu on 100 kuni 1 000 korda tavalisest kiirem; arvestades, et mesindussektoril on ühiskonnas strateegiline roll, pakkudes keskkonnaalast avalikku teenust, ning arvestades, et mesindusega tegelemine on väärtuslik näide nn rohelisest töökohast (tugevdades ja säilitades bioloogilist mitmekesisust, ökoloogilist tasakaalu ja taimestiku kaitset), lisaks on tegemist säästva tootmise mudeliga maapiirkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et käesoleval rahvusvahelisel bioloogilise mitmekesisuse aastal tuleks meenutada, et bioloogiline mitmekesisus on kogu maailmas tõsises ohus ning liikide kadu on 100 kuni 1 000 korda tavalisest kiirem; arvestades, et mesindussektoril on ühiskonnas strateegiline roll, pakkudes keskkonnaalast avalikku teenust, ning arvestades, et mesindusega tegelemine on väärtuslik näide nn rohelisest töökohast (tugevdades ja säilitades bioloogilist mitmekesisust, ökoloogilist tasakaalu ja taimestiku kaitset), lisaks on tegemist säästva tootmise mudeliga maapiirkonnas;

| C. | arvestades, et praegused programmid lõpevad 2013. aastal; arvestades, et ELi praegune abi mesindussektorile sõltub ühise põllumajanduspoliitika olemasolevatest võimalustest; arvestades, et ettevõtjatel on vaja teha plaane ajaks pärast 2013. aastat; arvestades, et komisjon kavatseb avaldada teatise tulevase ühise põllumajanduspoliitika kohta 2010. aasta novembrikuuks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegused programmid lõpevad 2013. aastal; arvestades, et ELi praegune abi mesindussektorile sõltub ühise põllumajanduspoliitika olemasolevatest võimalustest; arvestades, et ettevõtjatel on vaja teha plaane ajaks pärast 2013. aastat; arvestades, et komisjon kavatseb avaldada teatise tulevase ühise põllumajanduspoliitika kohta 2010. aasta novembrikuuks;

| D. | arvestades, et põllumajandus on väga huvitatud mesilaste kui tolmeldajate säilimisest; arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon on rahvusvahelise üldsuse ärevusse viinud teatega, et tolmeldavate putukate, sealhulgas meemesilaste arv on katastroofiliselt vähenenud; arvestades, et 84 % taimeliikidest ja 76 % toiduainete tootmisest Euroopas sõltub mesilaste tolmeldamisest, mille majanduslik tähtsus on palju suurem kui toodetud mee väärtus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põllumajandus on väga huvitatud mesilaste kui tolmeldajate säilimisest; arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon on rahvusvahelise üldsuse ärevusse viinud teatega, et tolmeldavate putukate, sealhulgas meemesilaste arv on katastroofiliselt vähenenud; arvestades, et 84 % taimeliikidest ja 76 % toiduainete tootmisest Euroopas sõltub mesilaste tolmeldamisest, mille majanduslik tähtsus on palju suurem kui toodetud mee väärtus;

| E. | arvestades, et paljudes piirkondades on mesilaste suremus kasvav probleem koostoimivate tegurite tõttu, mille hulka kuuluvad näiteks mesilaste haigused, mesilaste nõrgenenud vastupanuvõime patogeenidele ja parasiitidele, kliimamuutus ja osaline maakasutuse muutus, mis tekitab mesilastele ajuti toidu ja korjevõimaluste puudust, samuti nektarirohkete taimeliikide järkjärguline hävitamine, taimekaitsevahendite kasutamine ja mittesäästvad viljelustehnikad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljudes piirkondades on mesilaste suremus kasvav probleem koostoimivate tegurite tõttu, mille hulka kuuluvad näiteks mesilaste haigused, mesilaste nõrgenenud vastupanuvõime patogeenidele ja parasiitidele, kliimamuutus ja osaline maakasutuse muutus, mis tekitab mesilastele ajuti toidu ja korjevõimaluste puudust, samuti nektarirohkete taimeliikide järkjärguline hävitamine, taimekaitsevahendite kasutamine ja mittesäästvad viljelustehnikad;

| F. | arvestades, et mõnes liikmesriigis vähenevat mesilaste kolooniate arvu ei saa kindlalt seostada geneetiliselt muundatud organismide (GMO) kasutamisega, kuna neid kasvatatakse praegu väheolulises ulatuses, ja arvestades, et monokultuuride kasvatamise suurenemine viib nektarirohke taimestiku kadumiseni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõnes liikmesriigis vähenevat mesilaste kolooniate arvu ei saa kindlalt seostada geneetiliselt muundatud organismide (GMO) kasutamisega, kuna neid kasvatatakse praegu väheolulises ulatuses, ja arvestades, et monokultuuride kasvatamise suurenemine viib nektarirohke taimestiku kadumiseni;

| G. | arvestades, et mesilate haigusi tekib kogu maailmas pidevalt juurde ja on oht, et meemesilane (Apis mellifera) muutub ohustatud liigiks eelkõige selle tõttu, et kahjuliku varroalesta arvukuse pidev kasv ohustab mesilaste immuunsüsteemi, põhjustab kõikvõimalikke seotud haigusi ja on seetõttu peamine Euroopa mesilaste kolooniatele negatiivselt mõjutav tervisehäire; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mesilate haigusi tekib kogu maailmas pidevalt juurde ja on oht, et meemesilane (Apis mellifera) muutub ohustatud liigiks eelkõige selle tõttu, et kahjuliku varroalesta arvukuse pidev kasv ohustab mesilaste immuunsüsteemi, põhjustab kõikvõimalikke seotud haigusi ja on seetõttu peamine Euroopa mesilaste kolooniatele negatiivselt mõjutav tervisehäire;

| H. | arvestades, et tolmlejaliikide vähenemise tagasipööramiseks on vaja teha rohkem uurimistööd, et vältida sellist olukorda, nagu mujal maailmas, kus looduslike tolmeldajate vähesus toob kaasa selle, et puuvilja, juurvilja ja mõnede põllukultuuride tootmiseks on vaja inimtekkelist tolmeldamist, mis põhjustab talunikele suuri lisakulutusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tolmlejaliikide vähenemise tagasipööramiseks on vaja teha rohkem uurimistööd, et vältida sellist olukorda, nagu mujal maailmas, kus looduslike tolmeldajate vähesus toob kaasa selle, et puuvilja, juurvilja ja mõnede põllukultuuride tootmiseks on vaja inimtekkelist tolmeldamist, mis põhjustab talunikele suuri lisakulutusi;

| I. | arvestades, et 40 % Euroopa meeturust sõltub impordist; arvestades, et EL suutmatus ennast ise meega varustada toob kaasa olulise hinnakõikumise, mis tuleneb ka mee võltsimisest maailmaturul, ja ELi turu hiljutine avamine kolmandate riikide meele on pannud ELi mesinikud ebavõrdsesse konkurentsiolukorda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 40 % Euroopa meeturust sõltub impordist; arvestades, et EL suutmatus ennast ise meega varustada toob kaasa olulise hinnakõikumise, mis tuleneb ka mee võltsimisest maailmaturul, ja ELi turu hiljutine avamine kolmandate riikide meele on pannud ELi mesinikud ebavõrdsesse konkurentsiolukorda;

| J. | kuna nii liikmesriigid kui ka kõnealuse sektori ettevõtjad on väljendanud konkreetset vajadust rakenduseeskirjade parandamise ning pikaajalise abi jätkamise järele; |
| --- | --- |

J.

kuna nii liikmesriigid kui ka kõnealuse sektori ettevõtjad on väljendanud konkreetset vajadust rakenduseeskirjade parandamise ning pikaajalise abi jätkamise järele;

| K. | arvestades, et kõikide liikmesriikide ja mesinikeorganisatsioonide vahel peaks programmide arendamisel koostöö paremini toimima, nii et igal liikmesriigil oleks võimalus nõuda informatsiooni ja seda vajadusel vahetada nende Euroopa organisatsioonidega, kellega ta koostööd teeb; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõikide liikmesriikide ja mesinikeorganisatsioonide vahel peaks programmide arendamisel koostöö paremini toimima, nii et igal liikmesriigil oleks võimalus nõuda informatsiooni ja seda vajadusel vahetada nende Euroopa organisatsioonidega, kellega ta koostööd teeb;

| L. | arvestades, et eelpool nimetatud Euroopa Toiduohutusameti 11. augusti 2008. aasta teadusaruandes rõhutati liikmesriikide jälgimissüsteemide vähesust ja varieeruvust ning kooskõlastamise või ühiste tõhususe näitajate puudumist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eelpool nimetatud Euroopa Toiduohutusameti 11. augusti 2008. aasta teadusaruandes rõhutati liikmesriikide jälgimissüsteemide vähesust ja varieeruvust ning kooskõlastamise või ühiste tõhususe näitajate puudumist;

| M. | arvestades, et vastavalt direktiivile 2010/21/EL peavad liikmesriigid tagama, et alates 1. novembrist 2010 kehtestatakse teatavad taimekaitsevahendite pakendite märgistuse nõuded, turustusluba peab sisaldama riski vähendamise meetmeid ning viiakse läbi seireprogramme, et kontrollida mesilaste otsest ja kaudset kokkupuutumist teatavate aktiivsete ainetega, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastavalt direktiivile 2010/21/EL peavad liikmesriigid tagama, et alates 1. novembrist 2010 kehtestatakse teatavad taimekaitsevahendite pakendite märgistuse nõuded, turustusluba peab sisaldama riski vähendamise meetmeid ning viiakse läbi seireprogramme, et kontrollida mesilaste otsest ja kaudset kokkupuutumist teatavate aktiivsete ainetega,

| 1. | peab kiiduväärseks eelpool nimetatud komisjoni 28. mai 2010. aasta aruannet; märgib siiski, et praegused programmid lõpevad 2013. aastal ning on mures Euroopa mesindussektori ees seisvate arvukate väljakutsete ja probleemide pärast, mille hulgas on ka turundusküsimused, hindade kõikumine, mesinike järelkasvu värbamine, mesinike kõrge vanus Euroopa Liidus, mesilasperede vähenemine ning mitmetest teguritest põhjustatud mesilaste suremusega seotud üldised raskused; |
| --- | --- |

1.

peab kiiduväärseks eelpool nimetatud komisjoni 28. mai 2010. aasta aruannet; märgib siiski, et praegused programmid lõpevad 2013. aastal ning on mures Euroopa mesindussektori ees seisvate arvukate väljakutsete ja probleemide pärast, mille hulgas on ka turundusküsimused, hindade kõikumine, mesinike järelkasvu värbamine, mesinike kõrge vanus Euroopa Liidus, mesilasperede vähenemine ning mitmetest teguritest põhjustatud mesilaste suremusega seotud üldised raskused;

| 2. | kutsub komisjoni üles aktiivselt reageerima nii liikmesriikide kui ka ettevõtjate soovidele, nagu statistiliste andmete täiustamine tooteprognooside osas, sealhulgas samade mee kvaliteedinõuete kohaldamine, ning mesinduse seire- ja uurimisprogrammide tõhustamine ja ühtlustamine; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles aktiivselt reageerima nii liikmesriikide kui ka ettevõtjate soovidele, nagu statistiliste andmete täiustamine tooteprognooside osas, sealhulgas samade mee kvaliteedinõuete kohaldamine, ning mesinduse seire- ja uurimisprogrammide tõhustamine ja ühtlustamine;

| 3. | kutsub komisjoni üles põllumajanduse kvaliteedipoliitikat käsitleva õigusakti ettepaneku raames kaaluma eeskirjade muutmist mee päritolu märgistamise kohta, et vältida tarbijatele eksitava teabe andmist, eriti EList ja väljastpoolt ELi riike pärinevate mee segude puhul; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles põllumajanduse kvaliteedipoliitikat käsitleva õigusakti ettepaneku raames kaaluma eeskirjade muutmist mee päritolu märgistamise kohta, et vältida tarbijatele eksitava teabe andmist, eriti EList ja väljastpoolt ELi riike pärinevate mee segude puhul;

| 4. | rõhutab, et on vaja parandada toote sanitaartingimusi, ühtlustades piirikontrolli eriti kolmandatest riikidest pärineva mee osas, kuna madalakvaliteedilise mee import, võltsitud mesi ja kunstmesi moonutavad turgu ning avaldavad pidevat survet hindadele ja lõppkvaliteedile ELi siseturul; on seisukohal, etiga mett koostisainena sisaldava töödeldud toote nime või selle töödeldud toote etiketil või pakendil oleva graafilise või visuaalse elemendi puhul tuleks lubada osutada toote nimes meele vaid juhul, kui vähemalt 50 % toote suhkrusisaldusest pärineb meest; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et on vaja parandada toote sanitaartingimusi, ühtlustades piirikontrolli eriti kolmandatest riikidest pärineva mee osas, kuna madalakvaliteedilise mee import, võltsitud mesi ja kunstmesi moonutavad turgu ning avaldavad pidevat survet hindadele ja lõppkvaliteedile ELi siseturul; on seisukohal, etiga mett koostisainena sisaldava töödeldud toote nime või selle töödeldud toote etiketil või pakendil oleva graafilise või visuaalse elemendi puhul tuleks lubada osutada toote nimes meele vaid juhul, kui vähemalt 50 % toote suhkrusisaldusest pärineb meest;

| 5. | kutsub komisjoni üles kaaluma, kas Euroopa ja riikliku tasandi ametivõimud peaksid mesindusprogrammide ja nendega seotud õigusaktide koostamise juures kohustuslikus korras konsulteerima mesinikega, et tagada nende programmide tõhusus ja õigeaegne rakendamine; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles kaaluma, kas Euroopa ja riikliku tasandi ametivõimud peaksid mesindusprogrammide ja nendega seotud õigusaktide koostamise juures kohustuslikus korras konsulteerima mesinikega, et tagada nende programmide tõhusus ja õigeaegne rakendamine;

| 6. | palub komisjonil nõuda liikmesriikidelt, et nad võtaksid kasutusele usaldusväärse iga-aastase mesilaste loenduse registri, mitte ei võtaks mesilaste pidamise programmide aluseks hinnangulisi arve; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil nõuda liikmesriikidelt, et nad võtaksid kasutusele usaldusväärse iga-aastase mesilaste loenduse registri, mitte ei võtaks mesilaste pidamise programmide aluseks hinnangulisi arve;

| 7. | tunnistab, et eriti tähtis on välja arendada uuenduslikud ja tõhusad varroalesta tõrjumise viisid, sest see põhjustab teatavates piirkondades märkimisväärset iga-aastast kadu; on seisukohal, et on vaja suurendada varroalesta ja kõikide sellega seotud haiguste vastase tõhusa veterinaarravi kättesaadavust kogu ELi territooriumil; palub komisjonil kehtestada kõnealuses sektoris veterinaarravile ühised suunised, tehes seda kindlasti koostöös mesinike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et eriti tähtis on välja arendada uuenduslikud ja tõhusad varroalesta tõrjumise viisid, sest see põhjustab teatavates piirkondades märkimisväärset iga-aastast kadu; on seisukohal, et on vaja suurendada varroalesta ja kõikide sellega seotud haiguste vastase tõhusa veterinaarravi kättesaadavust kogu ELi territooriumil; palub komisjonil kehtestada kõnealuses sektoris veterinaarravile ühised suunised, tehes seda kindlasti koostöös mesinike organisatsioonidega;

| 8. | kutsub komisjoni üles kohandama Euroopa veterinaarpoliitika kohaldamisala ja rahastamist, et võtta arvesse mesilaste ja mesinduse eripärasid eesmärgiga saavutada koostöös mesinike ühendustega tõhusam kontroll mesilaste haiguste üle ning parandada tõhusa ja standarditud veterinaarravi kättesaadavust kogu liidus; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles kohandama Euroopa veterinaarpoliitika kohaldamisala ja rahastamist, et võtta arvesse mesilaste ja mesinduse eripärasid eesmärgiga saavutada koostöös mesinike ühendustega tõhusam kontroll mesilaste haiguste üle ning parandada tõhusa ja standarditud veterinaarravi kättesaadavust kogu liidus;

| 9. | kutsub komisjoni üles tõhusamalt koordineerima liikmesriikide erinevaid uurimisprogramme, et kehtestada tegevuskava mesilaste suremuse probleemiga võitlemiseks; rõhutab, et see kava peaks sisaldama jätkusuutlikke ja tolmeldajasõbralikke põllumajanduslikke tavasid, mille puhul välditakse monokultuuride kasvatamist ilma külvikordadeta; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles tõhusamalt koordineerima liikmesriikide erinevaid uurimisprogramme, et kehtestada tegevuskava mesilaste suremuse probleemiga võitlemiseks; rõhutab, et see kava peaks sisaldama jätkusuutlikke ja tolmeldajasõbralikke põllumajanduslikke tavasid, mille puhul välditakse monokultuuride kasvatamist ilma külvikordadeta;

| 10. | Kutsub komisjoni üles rakendama eelpool nimetatud Euroopa Toiduohutusameti poolt 3. detsembril 2009. aastal heaks kiidetud teadusraportis esitatud soovitusi, eelkõige rahastama „eriuuringuid, mis valmis ja pooleliolevate uuringute põhjal täiustab teadmisi ja arusaamist mesilaste tervist mõjutavate tegurite kohta”; |
| --- | --- |

10.

Kutsub komisjoni üles rakendama eelpool nimetatud Euroopa Toiduohutusameti poolt 3. detsembril 2009. aastal heaks kiidetud teadusraportis esitatud soovitusi, eelkõige rahastama „eriuuringuid, mis valmis ja pooleliolevate uuringute põhjal täiustab teadmisi ja arusaamist mesilaste tervist mõjutavate tegurite kohta”;

| 11. | nõuab mesilaste suremuse kohta sõltumatuid ja õigeaegseid uuringuid ning palub komisjonil tagada, et avalikustatakse andmed taimekaitsevahendite (nagu puhitud seemnete), geneetiliselt muundatud põllukultuuride ja õietolmuga levivate mürkide mõju kohta keskkonnale ja konkreetsetele liikidele, ning et kõik uued algatused põhineksid usaldusväärsetel teaduslikel ja statistilistel tõenditel; palub komisjonil algatada nendes küsimustes uuring ja esitada selle tulemused mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

11.

nõuab mesilaste suremuse kohta sõltumatuid ja õigeaegseid uuringuid ning palub komisjonil tagada, et avalikustatakse andmed taimekaitsevahendite (nagu puhitud seemnete), geneetiliselt muundatud põllukultuuride ja õietolmuga levivate mürkide mõju kohta keskkonnale ja konkreetsetele liikidele, ning et kõik uued algatused põhineksid usaldusväärsetel teaduslikel ja statistilistel tõenditel; palub komisjonil algatada nendes küsimustes uuring ja esitada selle tulemused mõistliku aja jooksul;

| 12. | kutsub komisjoni üles tagama, et ühises põllumajanduspoliitikas säilitatakse ja tugevdatakse pärast 2013. aastat olemasolevat toetust mesindussektorile ja tagatakse sellega kõnealuse sektori püsimajäämine ja areng; peab kiiduväärseks komisjoni 2010. aasta juulikuu otsust suurendada mesindusprogrammide eelarvet; tõdeb, et sel viisil saab toetada Euroopa mesinduse arengut tulevikus ja aidata kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele; lisaks tunnistab mesilaste olulisust tootmistaseme säilitamisel nii põllukultuuride kasvatamisel kui ka aiandussektoris ning peab oluliseks selle keskkonnaalase avaliku hüve pakkumise tasustamist; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles tagama, et ühises põllumajanduspoliitikas säilitatakse ja tugevdatakse pärast 2013. aastat olemasolevat toetust mesindussektorile ja tagatakse sellega kõnealuse sektori püsimajäämine ja areng; peab kiiduväärseks komisjoni 2010. aasta juulikuu otsust suurendada mesindusprogrammide eelarvet; tõdeb, et sel viisil saab toetada Euroopa mesinduse arengut tulevikus ja aidata kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele; lisaks tunnistab mesilaste olulisust tootmistaseme säilitamisel nii põllukultuuride kasvatamisel kui ka aiandussektoris ning peab oluliseks selle keskkonnaalase avaliku hüve pakkumise tasustamist;

| 13. | palub komisjonil tagada uute ja kutseliste mesinike harimise, teabekampaaniate ja koolituse rahastamine, ja keskenduda eriti sellele, et uued mesinikud saaksid meesektoris kanna maha, sealhulgas võimalusele vahetada kogemusi teiste riikide mesinikega; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil tagada uute ja kutseliste mesinike harimise, teabekampaaniate ja koolituse rahastamine, ja keskenduda eriti sellele, et uued mesinikud saaksid meesektoris kanna maha, sealhulgas võimalusele vahetada kogemusi teiste riikide mesinikega;

| 14. | kutsub komisjoni üles kokkuleppel liikmesriikidega ning koordineeritult veterinaarteenistuste ja mesinike ühendustega, mis on mõnes liikmesriigis juba ette nähtud, uurima võimalusi luua Euroopa veterinaarpoliitika raames rahastatav ELi veterinaarne arenduskava mesilastervise valdkonnas, eesmärgiga tagada vajaduse korral juurdepääs veterinaarravile; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles kokkuleppel liikmesriikidega ning koordineeritult veterinaarteenistuste ja mesinike ühendustega, mis on mõnes liikmesriigis juba ette nähtud, uurima võimalusi luua Euroopa veterinaarpoliitika raames rahastatav ELi veterinaarne arenduskava mesilastervise valdkonnas, eesmärgiga tagada vajaduse korral juurdepääs veterinaarravile;

| 15. | palub komisjonil parandada rakenduslike teadusuuringute, mesinduse ja põllumajanduse vahelist koordineeritust ja teadmiste edasiandmist; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil parandada rakenduslike teadusuuringute, mesinduse ja põllumajanduse vahelist koordineeritust ja teadmiste edasiandmist;

| 16. | on seisukohal, et taimekaitsevahendite võimaliku mõju tõttu mesilaskolooniate arengule tuleks uurida taimekaitsevahendite mõju mitte ainult täiskasvanud mesilastele, vaid ka kogu tarule; tuletab sellega seoses meelde, et komisjon teatas täiskogu istungil määruse (EÜ) nr 1107/2009 vastuvõtmise ajal, et selle määruse artikli 8 lõike 1 punktides b ja c osutatud toimeainete ja taimekaitsevahendite andmenõuete läbivaatamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu järelkontrollile ja uuringuprotokollide uurimisele, mis võimaldavad teha riskihindamist, milles võetakse arvesse mesilaste otsest ja kaudset kokkupuudet nende toodetega, eelkõige nektari, õietolmu ja vee kaudu, mida mesilased koguvad ja mis võib sisaldada pestitsiidijääke; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et taimekaitsevahendite võimaliku mõju tõttu mesilaskolooniate arengule tuleks uurida taimekaitsevahendite mõju mitte ainult täiskasvanud mesilastele, vaid ka kogu tarule; tuletab sellega seoses meelde, et komisjon teatas täiskogu istungil määruse (EÜ) nr 1107/2009 vastuvõtmise ajal, et selle määruse artikli 8 lõike 1 punktides b ja c osutatud toimeainete ja taimekaitsevahendite andmenõuete läbivaatamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu järelkontrollile ja uuringuprotokollide uurimisele, mis võimaldavad teha riskihindamist, milles võetakse arvesse mesilaste otsest ja kaudset kokkupuudet nende toodetega, eelkõige nektari, õietolmu ja vee kaudu, mida mesilased koguvad ja mis võib sisaldada pestitsiidijääke;

| 17. | kutsub komisjoni üles, et kui ta hakkab tulevikus täiustama ühenduse mesindusalase toetuskava rakendamist, teeks ta seda põhjalikult ja jätkusuutlikult, eelkõige maaelu arengu, kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse osas; ning eelkõige just korjealade säilitamiseks ja juurdeloomiseks vajalike meetmete edendamise kaudu; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles, et kui ta hakkab tulevikus täiustama ühenduse mesindusalase toetuskava rakendamist, teeks ta seda põhjalikult ja jätkusuutlikult, eelkõige maaelu arengu, kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse osas; ning eelkõige just korjealade säilitamiseks ja juurdeloomiseks vajalike meetmete edendamise kaudu;

| 18. | kutsub komisjoni üles veelgi laiaulatuslikumalt ja ühtsemalt toetama ELi mesindussektorit, kasutades tulevases ühises põllumajanduspoliitikas meetmeid, mis on mõeldud bioloogilise mitmekesisuse edendamiseks, kliimamuutuse mõju leevendamiseks, paljudele Euroopa perekondadele tööd andva kohaliku traditsioonilise tegevuse ja kultuuripärandi säilitamiseks ning mesindustoodete turu kvaliteedi ja tõhusa toimimise kaitsmiseks ja täiustamiseks; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles veelgi laiaulatuslikumalt ja ühtsemalt toetama ELi mesindussektorit, kasutades tulevases ühises põllumajanduspoliitikas meetmeid, mis on mõeldud bioloogilise mitmekesisuse edendamiseks, kliimamuutuse mõju leevendamiseks, paljudele Euroopa perekondadele tööd andva kohaliku traditsioonilise tegevuse ja kultuuripärandi säilitamiseks ning mesindustoodete turu kvaliteedi ja tõhusa toimimise kaitsmiseks ja täiustamiseks;

| 19. | kutsub komisjoni üles kooskõlastama riiklike seireprogrammide märgistusnõudeid ja riski leevendamise meetmeid, mis tuleks lisada taimekaitsevahendite turustusloa koosseisu, ning samuti kooskõlastama taimekaitsevahenditega kokkupuute seireprogramme; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles kooskõlastama riiklike seireprogrammide märgistusnõudeid ja riski leevendamise meetmeid, mis tuleks lisada taimekaitsevahendite turustusloa koosseisu, ning samuti kooskõlastama taimekaitsevahenditega kokkupuute seireprogramme;

| 20. | kutsub komisjoni üles toetama kohalikel turgudel mesindustoodete otseturustamist tarbijale; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles toetama kohalikel turgudel mesindustoodete otseturustamist tarbijale;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 81 E, 31.3.2004, lk 107.

(2)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(3)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 941.

(4)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

(5)  ELT C 16 E, 22.1.2010, lk 65.

(6)  ELT L 65, 13.3.2010, lk 27.

(7)  ELT L 118, 12.5.2010, lk 56.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/154r.pdf

(9)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/scdoc/27e.htm

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/64

---

Neljapäev, 25. november 2010Euroopa uue energiastrateegia väljatöötamine aastateks 2011–2020

P7_TA(2010)0441

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise koht (2010/2108(INI))

2012/C 99 E/14

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. mail 2010. aastal avaldatud ülevaatlikku dokumenti „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. mail 2010. aastal avaldatud ülevaatlikku dokumenti „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine”;

| — | võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001) ning komisjoni hilisemat, 13. novembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas” ja selle lisadokumente (KOM(2008)0781); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist Euroopa Ülemkogule ja Euroopa Parlamendile „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001) ning komisjoni hilisemat, 13. novembri 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Teine strateegiline energiaülevaade – ELi tegevuskava varustuskindluse ja solidaarsuse tagamiseks energiavaldkonnas” ja selle lisadokumente (KOM(2008)0781);

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni teise strateegilise energiaülevaate kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni teise strateegilise energiaülevaate kohta (1);

| — | võttes arvesse kolmandat energiapaketti, kuhu kuuluvad 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003, 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005, 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (elektrienergia direktiiv), ning 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (maagaasi direktiiv) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmandat energiapaketti, kuhu kuuluvad 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 713/2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 714/2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003, 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005, 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (elektrienergia direktiiv), ning 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (maagaasi direktiiv) (2);

| — | võttes arvesse ELi energia- ja kliimamuutuste paketti, kuhu kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/30/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi energia- ja kliimamuutuste paketti, kuhu kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/30/EÜ, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ seoses bensiini, diislikütuse ja gaasiõli spetsifikatsioonidega ja kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja vähendamise mehhanism ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses siseveelaevades kasutatava kütuse spetsifikatsioonidega ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 93/12/EMÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (3);

| — | võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (4);

| — | võttes arvesse rahvusvahelise energeetikaalase koostöö õigusliku raamistiku kehtestanud 17. detsembri 1994. aasta energiaharta lepingut ja selle transiidiprotokolli eelnõu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise energeetikaalase koostöö õigusliku raamistiku kehtestanud 17. detsembri 1994. aasta energiaharta lepingut ja selle transiidiprotokolli eelnõu;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava) (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 663/2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava) (5);

| — | võttes arvesse komisjoni 31. mai 2010. aasta teatist, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele) (KOM(2010)0283); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. mai 2010. aasta teatist, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 663/2009 (millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele) (KOM(2010)0283);

| — | võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2009. aasta teatist vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) (KOM(2009)0519), ja võttes arvesse oma 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni vähese süsihappegaasi-heitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2009. aasta teatist vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) (KOM(2009)0519), ja võttes arvesse oma 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni vähese süsihappegaasi-heitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) (6);

| — | võttes arvesse komisjoni 4. mai 2010. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele üleeuroopaliste energiavõrkude rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2009 (KOM(2010)0203); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. mai 2010. aasta aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele üleeuroopaliste energiavõrkude rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2009 (KOM(2010)0203);

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse gaasivarustuse kindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/67/EÜ (KOM(2009)0363) (Vidal-Quadrase raport); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse gaasivarustuse kindluse tagamise meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/67/EÜ (KOM(2009)0363) (Vidal-Quadrase raport);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” (KOM(2006)0545); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” (KOM(2006)0545);

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2010. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute tagamise meetmetega seotud edusammude kohta (KOM(2010)0330); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2010. aasta aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute tagamise meetmetega seotud edusammude kohta (KOM(2010)0330);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 2010. aasta järelduste eelnõu „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine” (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2010. aasta järelduste eelnõu „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine” (7);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ (8), mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/76/EMÜ (energiateenuste direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ (8), mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/76/EMÜ (energiateenuste direktiiv);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ (9) soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/62/EMÜ (koostootmise direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ (9) soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/62/EMÜ (koostootmise direktiiv);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 194; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 194;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0313/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A7-0313/2010),

| A. | arvestades, et Lissaboni leping tähistab liidu jaoks uue ajajärgu algust, millega seoses tuleb meil lepingu täielikuks rakendamiseks kohandada oma eesmärke ja strateegiaid ning ELi eelarvet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni leping tähistab liidu jaoks uue ajajärgu algust, millega seoses tuleb meil lepingu täielikuks rakendamiseks kohandada oma eesmärke ja strateegiaid ning ELi eelarvet;

| B. | arvestades, et Lissaboni lepingusse eraldi energeetikapeatüki lisamine tähendab, et nüüd on olemas kindel õiguslik alus säästvusel, varustuskindlusel, võrkude vastastikusel sidumisel ja solidaarsusel põhinevate energiavaldkonna algatuste arendamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni lepingusse eraldi energeetikapeatüki lisamine tähendab, et nüüd on olemas kindel õiguslik alus säästvusel, varustuskindlusel, võrkude vastastikusel sidumisel ja solidaarsusel põhinevate energiavaldkonna algatuste arendamiseks;

| C. | arvestades, et liidu probleem on energeetikaalaste õigusaktide hilinenud või puudulik rakendamine ja koordineeritud energiastrateegiate puudumine, mistõttu komisjon peab võtma liidrirolli selle probleemi lahendamisel ning samas peavad liikmesriigid silmnähtavalt ja veenvalt näitama oma otsusekindlust ja toetust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu probleem on energeetikaalaste õigusaktide hilinenud või puudulik rakendamine ja koordineeritud energiastrateegiate puudumine, mistõttu komisjon peab võtma liidrirolli selle probleemi lahendamisel ning samas peavad liikmesriigid silmnähtavalt ja veenvalt näitama oma otsusekindlust ja toetust;

| D. | arvestades, et Euroopa muutub jätkuvalt aina sõltuvamaks välismaiste energiaallikate, eriti fossiilkütuste impordist, ning et sõltuvus naftast on eriti suur ja suureneb tulevikus veelgi; arvestades, et ELi energiapoliitika peab seetõttu omama rahvusvahelist mõõdet; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa muutub jätkuvalt aina sõltuvamaks välismaiste energiaallikate, eriti fossiilkütuste impordist, ning et sõltuvus naftast on eriti suur ja suureneb tulevikus veelgi; arvestades, et ELi energiapoliitika peab seetõttu omama rahvusvahelist mõõdet;

| E. | arvestades, et elatustase ja majanduse konkurentsivõime sõltuvad energia hinnast ja kättesaadavusest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et elatustase ja majanduse konkurentsivõime sõltuvad energia hinnast ja kättesaadavusest;

| F. | arvestades, et energiapoliitika peaks aitama täita ELi kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et energiapoliitika peaks aitama täita ELi kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid;

| G. | arvestades, et järgmise kümnendi jooksul tuleb teha märkimisväärseid investeeringuid energeetikasse, eriti uutesse elektrijaamadesse, ühendustesse ja elektrivõrkudesse, ning et need investeeringud avaldavad energiaallikate jaotusele mõju veelgi pikema ajavahemiku jooksul, tuleks tagada, et need kindlustavad ülemineku jätkusuutlikule majandusele; arvestades, et selle tõttu tuleb rahastamisvahendeid veelgi mitmekesistada või luua vajaduse korral uus turukorraldus, eelkõige energeetika mõttes kõige isoleeritumates piirkondades; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et järgmise kümnendi jooksul tuleb teha märkimisväärseid investeeringuid energeetikasse, eriti uutesse elektrijaamadesse, ühendustesse ja elektrivõrkudesse, ning et need investeeringud avaldavad energiaallikate jaotusele mõju veelgi pikema ajavahemiku jooksul, tuleks tagada, et need kindlustavad ülemineku jätkusuutlikule majandusele; arvestades, et selle tõttu tuleb rahastamisvahendeid veelgi mitmekesistada või luua vajaduse korral uus turukorraldus, eelkõige energeetika mõttes kõige isoleeritumates piirkondades;

| H. | arvestades, et EL-27-l leidub suuri biomassivarusid, millest saab toota hulgaliselt teise põlvkonna biokütust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL-27-l leidub suuri biomassivarusid, millest saab toota hulgaliselt teise põlvkonna biokütust;

| I. | arvestades, et kivisüsi jääb endiselt elanikele ja majandusele oluliseks esmaseks energiaallikaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kivisüsi jääb endiselt elanikele ja majandusele oluliseks esmaseks energiaallikaks;

| J. | arvestades, et energeetikasektorisse tehtavad investeeringud on väga kapitalimahukad ja et on vaja luua stabiilne, pikaajaline regulatiivne raamistik, mis võimaldaks ettevõtjatel langetada keskkonnahoidlikke ja majanduslikult otstarbekaid investeerimisotsuseid, ning arvestades, et see ei tohiks mingil juhul põhjustada konkurentsimoonutusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et energeetikasektorisse tehtavad investeeringud on väga kapitalimahukad ja et on vaja luua stabiilne, pikaajaline regulatiivne raamistik, mis võimaldaks ettevõtjatel langetada keskkonnahoidlikke ja majanduslikult otstarbekaid investeerimisotsuseid, ning arvestades, et see ei tohiks mingil juhul põhjustada konkurentsimoonutusi;

| K. | arvestades, et ELi auahne pikaajaline heitkoguste vähendamise eesmärk tuleb seada ülemaailmse kliimamuutuse kokkuleppe konteksti, et maksimeerida ELi positiivset panust rahvusvahelistel läbirääkimistel ning minimeerida süsinikulekete ja ELi tööstuse konkurentsivõime vähenemise ohtu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi auahne pikaajaline heitkoguste vähendamise eesmärk tuleb seada ülemaailmse kliimamuutuse kokkuleppe konteksti, et maksimeerida ELi positiivset panust rahvusvahelistel läbirääkimistel ning minimeerida süsinikulekete ja ELi tööstuse konkurentsivõime vähenemise ohtu;

| L. | arvestades, et energiavõrkude infrastruktuuri tuleb rahastada eelkõige energiatariifidest; arvestades, et kui üksnes turupõhised vahendid ei ole selliste investeeringute rahastamiseks piisavad, võib hästitoimivate võrgustike loomiseks ja Euroopa energiaturgude avamiseks osutuda vajalikuks ka ELi poolne rahastamine ning seda eriti kõige vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et energiavõrkude infrastruktuuri tuleb rahastada eelkõige energiatariifidest; arvestades, et kui üksnes turupõhised vahendid ei ole selliste investeeringute rahastamiseks piisavad, võib hästitoimivate võrgustike loomiseks ja Euroopa energiaturgude avamiseks osutuda vajalikuks ka ELi poolne rahastamine ning seda eriti kõige vähem arenenud piirkondades;

| M. | arvestades, et finantskriisile järgnenud majanduslangus on energeetikasektorisse investeerimist edasi lükanud; arvestades, et kriis võib siiski pakkuda Euroopale ka võimalusi reformide läbiviimiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et finantskriisile järgnenud majanduslangus on energeetikasektorisse investeerimist edasi lükanud; arvestades, et kriis võib siiski pakkuda Euroopale ka võimalusi reformide läbiviimiseks;

| N. | arvestades, et jätkusuutlik ja dünaamiline majandus peaks olema suunatud majanduskasvu ja energiatarbimise vahelise seose kaotamisele ning seda eelkõige energiatõhusust ühe toodanguühiku kohta kasvatades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et jätkusuutlik ja dünaamiline majandus peaks olema suunatud majanduskasvu ja energiatarbimise vahelise seose kaotamisele ning seda eelkõige energiatõhusust ühe toodanguühiku kohta kasvatades;

| O. | arvestades, et komisjon väljendas ka kavatsust hinnata 2009. aastal ülemaailmset seisu veeldatud maagaasi osas ja selgitada välja puudused, et esitada seejärel veeldatud maagaasi alane tegevuskava, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon väljendas ka kavatsust hinnata 2009. aastal ülemaailmset seisu veeldatud maagaasi osas ja selgitada välja puudused, et esitada seejärel veeldatud maagaasi alane tegevuskava,

Sissejuhatus: Lissaboni lepingu täielikku rakendamist tagav strateegia

| 1. | tunneb heameelt komisjoni ülevaatliku dokumendi „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine” üle, mis on Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis esimene samm ELi tervikliku energiapoliitika suunas; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni ülevaatliku dokumendi „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine” üle, mis on Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis esimene samm ELi tervikliku energiapoliitika suunas;

| 2. | on seisukohal, et tulevase strateegia siht peaks olema täita Lissaboni lepingu eesmärgid, milleks on ühtne energiaturg, varustuskindlus, energiatõhusus, energia säästmine, uute ja taastuvate energialiikide arendamine ning energiavõrkude edendamine; lisaks peaks see kõigi tarbijate huvides aitama saavutada vastuvõetavaid energiahindasid, edendama jätkusuutliku energiatootmise raames taastuvaid energiaallikaid ning vastastikku seotud, integreeritud ja koostalitlusvõimelisi ning arukaid energiavõrke ning aitama vähendada sõltuvust energiaimpordist ja suurendada sisemaist energiatootmist, säilitades seejuures konkurentsivõime ja tööstuse kasvu ning kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et tulevase strateegia siht peaks olema täita Lissaboni lepingu eesmärgid, milleks on ühtne energiaturg, varustuskindlus, energiatõhusus, energia säästmine, uute ja taastuvate energialiikide arendamine ning energiavõrkude edendamine; lisaks peaks see kõigi tarbijate huvides aitama saavutada vastuvõetavaid energiahindasid, edendama jätkusuutliku energiatootmise raames taastuvaid energiaallikaid ning vastastikku seotud, integreeritud ja koostalitlusvõimelisi ning arukaid energiavõrke ning aitama vähendada sõltuvust energiaimpordist ja suurendada sisemaist energiatootmist, säilitades seejuures konkurentsivõime ja tööstuse kasvu ning kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise;

| 3. | rõhutab, et kavandatav strateegia tuleks eelkõige ellu viia solidaarselt ja vastutustundlikult, nii et ühtegi liikmesriiki ei jäetaks kõrvale ega isolatsiooni ja et kõik liimesriigid võtaksid meetmeid vastastikuse varustuskindluse tagamiseks liidus; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on lisada aluslepingusse energeetikat käsitleva eraldi peatükk (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 194), mis annab kindla õigusliku aluse ühendusemeetodil põhinevale liidu tegevusele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kavandatav strateegia tuleks eelkõige ellu viia solidaarselt ja vastutustundlikult, nii et ühtegi liikmesriiki ei jäetaks kõrvale ega isolatsiooni ja et kõik liimesriigid võtaksid meetmeid vastastikuse varustuskindluse tagamiseks liidus; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on lisada aluslepingusse energeetikat käsitleva eraldi peatükk (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 194), mis annab kindla õigusliku aluse ühendusemeetodil põhinevale liidu tegevusele;

| 4. | rõhutab, et liit vajab 2050. aastani ulatuvat tõhusa ja jätkusuutliku energiapoliitika pikaajalist visiooni, mis lähtuks liidu pikaajalistest heitkoguste vähendamise eesmärkidest ja mida täiendaksid täpsed ja põhjalikud lühiajalised ja keskmise tähtajaga eesmärkide saavutamise tegevuskavad; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et liit vajab 2050. aastani ulatuvat tõhusa ja jätkusuutliku energiapoliitika pikaajalist visiooni, mis lähtuks liidu pikaajalistest heitkoguste vähendamise eesmärkidest ja mida täiendaksid täpsed ja põhjalikud lühiajalised ja keskmise tähtajaga eesmärkide saavutamise tegevuskavad;

| 5. | nõuab, et Euroopa energiaühenduse jaoks koostataks kavad, mis hõlmavad tihedat energiavõrkude alast koostööd ja Euroopa vahendeid uutele energiatehnoloogiatele; on seisukohal, et Euroopa energiaühendus peaks ilma Lissaboni lepingu muutmist esialgu nõudmata kõrvaldama Euroopa energiapoliitika killustatuse ja tegema energeetika-alastes suhetes ELi hääle rahvusvahelisel tasandil kuuldavaks; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et Euroopa energiaühenduse jaoks koostataks kavad, mis hõlmavad tihedat energiavõrkude alast koostööd ja Euroopa vahendeid uutele energiatehnoloogiatele; on seisukohal, et Euroopa energiaühendus peaks ilma Lissaboni lepingu muutmist esialgu nõudmata kõrvaldama Euroopa energiapoliitika killustatuse ja tegema energeetika-alastes suhetes ELi hääle rahvusvahelisel tasandil kuuldavaks;

Tagada energiaturu toimimine

| 6. | rõhutab, et ELi poliitiliste eesmärkide saavutamine ei ole võimalik ilma Euroopa energia siseturu loomiseta; on veendunud, et seda tuleks teha kindla õigusliku raamistiku alusel, mis võimaldaks õigusakte rangelt jõustada ja annaks komisjonile suuremad võimalused liikmesriikide õigusrikkumiste korral menetlusi algatada; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ELi poliitiliste eesmärkide saavutamine ei ole võimalik ilma Euroopa energia siseturu loomiseta; on veendunud, et seda tuleks teha kindla õigusliku raamistiku alusel, mis võimaldaks õigusakte rangelt jõustada ja annaks komisjonile suuremad võimalused liikmesriikide õigusrikkumiste korral menetlusi algatada;

| 7. | rõhutab tungivalt vajadust täielikult rakendada kehtivaid ELi energeetikaalaseid õigusakte ja täita ELi energeetikaalaseid sihtmärke; rõhutab kolmandasse energiapaketti kuuluvate õigusaktide ja energiatõhususe paketi kiire ja korrektse rakendamise vajadust kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

7.

rõhutab tungivalt vajadust täielikult rakendada kehtivaid ELi energeetikaalaseid õigusakte ja täita ELi energeetikaalaseid sihtmärke; rõhutab kolmandasse energiapaketti kuuluvate õigusaktide ja energiatõhususe paketi kiire ja korrektse rakendamise vajadust kõigis liikmesriikides;

| 8. | kutsub komisjoni üles tagama, et kehtivad siseturudirektiivid oleksid täielikult ja korrektselt jõustatud ja liikmesriikide poolt üle võetud, ning kaaluma liikmesriikide tegevusetuse korral, kas kasutada viimase vahendina kehtivate siseturudirektiivide põhisätete uuesti esitamist määruste kujul, et tagada nende täielik ja otsene kohaldamine kogu siseturul; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni üles tagama, et kehtivad siseturudirektiivid oleksid täielikult ja korrektselt jõustatud ja liikmesriikide poolt üle võetud, ning kaaluma liikmesriikide tegevusetuse korral, kas kasutada viimase vahendina kehtivate siseturudirektiivide põhisätete uuesti esitamist määruste kujul, et tagada nende täielik ja otsene kohaldamine kogu siseturul;

| 9. | rõhutab vajadust tagada varustuskindlus Euroopa energiatootmisvõimsustele, eelkõige tööstuspoliitika abil, mis edendab ELis pikaajalisi investeeringuid elektrienergia tootmisse; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust tagada varustuskindlus Euroopa energiatootmisvõimsustele, eelkõige tööstuspoliitika abil, mis edendab ELis pikaajalisi investeeringuid elektrienergia tootmisse;

| 10. | on veendunud, et energiaturge reguleerivate asutuste rolli ning riiklike reguleerivate asutuste, konkurentsiametite ja komisjoni vahelist koostööd tuleks suurendada ning seda eriti jae- ja hulgimüügiturgudel; sellega seoses kutsub komisjon üles võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet ja Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita; märgib, et kui Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet ja Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik ei ole piisavalt pädevad suuremal määral lõimunud Euroopa energiaturu loomiseks, võib osutuda vajalikuks nende volituste muutmine; kutsub komisjoni ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametit koostama ettepanekuid sidusrühmade tõhusamaks kaasamiseks; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et energiaturge reguleerivate asutuste rolli ning riiklike reguleerivate asutuste, konkurentsiametite ja komisjoni vahelist koostööd tuleks suurendada ning seda eriti jae- ja hulgimüügiturgudel; sellega seoses kutsub komisjon üles võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet ja Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik saaksid oma ülesandeid tõhusalt täita; märgib, et kui Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet ja Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik ei ole piisavalt pädevad suuremal määral lõimunud Euroopa energiaturu loomiseks, võib osutuda vajalikuks nende volituste muutmine; kutsub komisjoni ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametit koostama ettepanekuid sidusrühmade tõhusamaks kaasamiseks;

| 11. | rõhutab, et tarbijate huvides tuleb hulgimüügiturgude läbipaistvust suurendada ja toimimist parandada, eriti energiaturul kaubeldavate finantstoodete ja kogu Euroopas asutatavate tõhusate päevasiseste turgude osas; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni avalduse üle, milles ta teatas oma kavatsusest koostada ettepanek energiaturgude läbipaistvuse ja terviklikkuse kohta, ning kutsub sellega seoses üles töötama välja sidusat õigusraamistikku; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et tarbijate huvides tuleb hulgimüügiturgude läbipaistvust suurendada ja toimimist parandada, eriti energiaturul kaubeldavate finantstoodete ja kogu Euroopas asutatavate tõhusate päevasiseste turgude osas; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni avalduse üle, milles ta teatas oma kavatsusest koostada ettepanek energiaturgude läbipaistvuse ja terviklikkuse kohta, ning kutsub sellega seoses üles töötama välja sidusat õigusraamistikku;

| 12. | on seisukohal, et tarbijatele on energiaturul valitsev suurem konkurents kasulik; rõhutab, et konkurentsi tugevdamiseks tuleb mitmekesistada transporditeid, energiaallikaid ning Euroopa turul tegutsejaid, ning et oluline on innustada uute ärimudelite väljatöötamist; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et tarbijatele on energiaturul valitsev suurem konkurents kasulik; rõhutab, et konkurentsi tugevdamiseks tuleb mitmekesistada transporditeid, energiaallikaid ning Euroopa turul tegutsejaid, ning et oluline on innustada uute ärimudelite väljatöötamist;

| 13. | tuletab meelde komisjoni 2005. aasta sektoriuuringut; nõuab teise energeetikasektori uuringu alustamist 2013. aastal; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde komisjoni 2005. aasta sektoriuuringut; nõuab teise energeetikasektori uuringu alustamist 2013. aastal;

| 14. | palub komisjonil parema üksteisemõistmise tagamiseks korraldada riikide parlamentide energeetikakomisjonide esindajate, Euroopa Parlamendi liikmete ja ELi energeetikaga seotud poliitika, õigusaktide ja muude asjassepuutuvate teemadega seotud sidusrühmade iga-aastane tippkohtumine; toetab ühtlasi ideed korraldada aktuaalsetele energiapoliitika küsimustele pühendatud Euroopa Ülemkogu eriistung, kus tuleks võtta arvesse Euroopa Parlamendi raporteid energiastrateegia 2011–2020 ja energiatõhususe tegevuskava kohta; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil parema üksteisemõistmise tagamiseks korraldada riikide parlamentide energeetikakomisjonide esindajate, Euroopa Parlamendi liikmete ja ELi energeetikaga seotud poliitika, õigusaktide ja muude asjassepuutuvate teemadega seotud sidusrühmade iga-aastane tippkohtumine; toetab ühtlasi ideed korraldada aktuaalsetele energiapoliitika küsimustele pühendatud Euroopa Ülemkogu eriistung, kus tuleks võtta arvesse Euroopa Parlamendi raporteid energiastrateegia 2011–2020 ja energiatõhususe tegevuskava kohta;

Toetada nüüdisaegseid seotud võrke

| 15. | rõhutab tungivalt, et igasugune viivitamine kogu ELi hõlmava nüüdisaegse ja aruka elektri- ja gaasivõrgu arendamisega seab ohtu ELi püüde saavutada 2020. aastaks energia ja kliimaga seotud 20-20-20 eesmärgid ning täita ELi 2050. aasta eesmärgid, mille riigipead ja valitsusjuhid on ELi energiavarustuse kindluse suurendamiseks kokku leppinud; tunneb seepärast heameelt, et energiastrateegia keskendub arukale ja nüüdisaegsele infrastruktuurile, sest see aitab kaasa nüüdisaegsete, ELi hõlmavate seotud võrkude loomisele; |
| --- | --- |

15.

rõhutab tungivalt, et igasugune viivitamine kogu ELi hõlmava nüüdisaegse ja aruka elektri- ja gaasivõrgu arendamisega seab ohtu ELi püüde saavutada 2020. aastaks energia ja kliimaga seotud 20-20-20 eesmärgid ning täita ELi 2050. aasta eesmärgid, mille riigipead ja valitsusjuhid on ELi energiavarustuse kindluse suurendamiseks kokku leppinud; tunneb seepärast heameelt, et energiastrateegia keskendub arukale ja nüüdisaegsele infrastruktuurile, sest see aitab kaasa nüüdisaegsete, ELi hõlmavate seotud võrkude loomisele;

| 16. | rõhutab, et energia siseturu lõplik väljakujundamine on võimalik vaid üleeuroopalise, liikmesriikide piire mittearvestava energiavõrgu põhjal, peab hädavajalikuks välja töötada ja täielikult rakendada aluslepingus ja teisestes õigusaktides sätestatud õiguslikud ja finantsmehhanismid, et olla alati valmis tegutsema üleeuroopalistes energiavõrkudes ilmnevate lünkade või puuduste likvideerimiseks; juhib tähelepanu sellele, et kogu Euroopa energiatoodangu optimaalne kasutamine kahandab impordivajadust; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et energia siseturu lõplik väljakujundamine on võimalik vaid üleeuroopalise, liikmesriikide piire mittearvestava energiavõrgu põhjal, peab hädavajalikuks välja töötada ja täielikult rakendada aluslepingus ja teisestes õigusaktides sätestatud õiguslikud ja finantsmehhanismid, et olla alati valmis tegutsema üleeuroopalistes energiavõrkudes ilmnevate lünkade või puuduste likvideerimiseks; juhib tähelepanu sellele, et kogu Euroopa energiatoodangu optimaalne kasutamine kahandab impordivajadust;

| 17. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid teavitaksid õigeaegselt ja täielikult komisjoni vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 617/2010, mis käsitleb teavitamist energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest, et saada ülevaade nõudluse ja pakkumise võimalikest puudujääkidest, samuti investeerimistõketest, seni kuni Euroopa Kohus teeb otsuse selle kohta, kas nimetatud määrus, mis vastavalt aluslepingu artiklile 194 oleks tulnud võtta vastu kaasotsustamismenetluse kohaselt, on õiguspärane; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid teavitaksid õigeaegselt ja täielikult komisjoni vastavalt nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 617/2010, mis käsitleb teavitamist energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest, et saada ülevaade nõudluse ja pakkumise võimalikest puudujääkidest, samuti investeerimistõketest, seni kuni Euroopa Kohus teeb otsuse selle kohta, kas nimetatud määrus, mis vastavalt aluslepingu artiklile 194 oleks tulnud võtta vastu kaasotsustamismenetluse kohaselt, on õiguspärane;

| 18. | on seisukohal, et komisjoni tulevasest Põhjamere tuuleenergiavõrgu projektist peaks koos teiste piirkondlike algatustega, nagu Vahemere energiaringi ja Läänemereäärsete riikide võrkude ühendamine, saama tulevase üleeuroopalise supervõrgu loomise üks osa; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles eraldama selle projekti jaoks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et komisjoni tulevasest Põhjamere tuuleenergiavõrgu projektist peaks koos teiste piirkondlike algatustega, nagu Vahemere energiaringi ja Läänemereäärsete riikide võrkude ühendamine, saama tulevase üleeuroopalise supervõrgu loomise üks osa; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles eraldama selle projekti jaoks vajalikud vahendid;

| 19. | rõhutab, et võrgu kümneaastase arengukava (siduda ELi elektri- ja gaasivõrgud) tuleks viia paremini kooskõlasse 2020. aasta eemärkidega ja viia seejärel uute infrastruktuurialaste õigusaktide tehnoloogilise ja metodoloogilise alusena ellu; juhib tähelepanu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti rollile arengukava täitmise üle peetava järelevalve teostamisel; rõhutab pakilist vajadust liita eraldatud energiasaared üleeuroopalisse energiavõrku muu hulgas paremini seotud gaasivõrkude ja paremate veeldatud maagaasi terminalide loomise abil, mis peaks viima mõne liikmesriigi turu eraldatuse lõppemiseni ja suurendama nende ELi riikide varustuskindlust, kes praegu sõltuvad suurel määral vähestest kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et võrgu kümneaastase arengukava (siduda ELi elektri- ja gaasivõrgud) tuleks viia paremini kooskõlasse 2020. aasta eemärkidega ja viia seejärel uute infrastruktuurialaste õigusaktide tehnoloogilise ja metodoloogilise alusena ellu; juhib tähelepanu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti rollile arengukava täitmise üle peetava järelevalve teostamisel; rõhutab pakilist vajadust liita eraldatud energiasaared üleeuroopalisse energiavõrku muu hulgas paremini seotud gaasivõrkude ja paremate veeldatud maagaasi terminalide loomise abil, mis peaks viima mõne liikmesriigi turu eraldatuse lõppemiseni ja suurendama nende ELi riikide varustuskindlust, kes praegu sõltuvad suurel määral vähestest kolmandatest riikidest;

| 20. | toonitab vajadust ettevõtjate vahelise parema teabevahetuse järele seoses infrastruktuuri võrguhaldamisega, et vältida teabe asümmeetriast tingitud turumoonutusi; |
| --- | --- |

20.

toonitab vajadust ettevõtjate vahelise parema teabevahetuse järele seoses infrastruktuuri võrguhaldamisega, et vältida teabe asümmeetriast tingitud turumoonutusi;

| 21. | rõhutab, et kui turg soovib investeerida uute energiatehnoloogiatega seotud teadusuuringutesse ja arendusse, on vaja õigusraamistikku; rõhutab sellega seoses jätkuvat vajadust ELi ühtse patendi järele; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et kui turg soovib investeerida uute energiatehnoloogiatega seotud teadusuuringutesse ja arendusse, on vaja õigusraamistikku; rõhutab sellega seoses jätkuvat vajadust ELi ühtse patendi järele;

| 22. | juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et kiiresti on vaja arendada ja ajakohastada jaotusvõrke, et integreerida jaotatud tootmise suurenevad mahud; |
| --- | --- |

22.

juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et kiiresti on vaja arendada ja ajakohastada jaotusvõrke, et integreerida jaotatud tootmise suurenevad mahud;

| 23. | usub, et praegune üleeuroopaliste võrkude (TEN-E) programm ei ole olnud tõhus ega aidanud märkimisväärselt kaasa liikmesriikide vastastikuse seotuse kasvatamisele ning seda tuleb kliima- ja energiapaketis ning kolmandas siseturu paketis sätestatud eesmärkide täitmiseks kohandada; usub ühtlasi, et energeetika infrastruktuuri paketi kavandamisel ja TEN-E programmi väljavahetamisel tuleks seepärast:






  a) | teha energeetika infrastruktuuri lubade probleemi analüüs ja võrrelda eri lähenemisviise, et vähendada bürokraatiat, lühendada heakskiitmisprotsessi ja lahendada ühiskonna probleeme; |
| --- | --- | --- |

23.

usub, et praegune üleeuroopaliste võrkude (TEN-E) programm ei ole olnud tõhus ega aidanud märkimisväärselt kaasa liikmesriikide vastastikuse seotuse kasvatamisele ning seda tuleb kliima- ja energiapaketis ning kolmandas siseturu paketis sätestatud eesmärkide täitmiseks kohandada; usub ühtlasi, et energeetika infrastruktuuri paketi kavandamisel ja TEN-E programmi väljavahetamisel tuleks seepärast:

a)

teha energeetika infrastruktuuri lubade probleemi analüüs ja võrrelda eri lähenemisviise, et vähendada bürokraatiat, lühendada heakskiitmisprotsessi ja lahendada ühiskonna probleeme;

| b) | määrata kindlaks energia siseturu arendamise jaoks oluliste investeeringute kindlakstegemiseks esmatähtsad projektid ja kriteeriumid ning toetada neid projekte, võttes arvesse projektide panust varustuskindlusesse, vajadust suurendada konkurentsi ja täita pikaajalised säästva energia eesmärgid ja parandada sotsiaalset ja piirkondlikku sidusust; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks energia siseturu arendamise jaoks oluliste investeeringute kindlakstegemiseks esmatähtsad projektid ja kriteeriumid ning toetada neid projekte, võttes arvesse projektide panust varustuskindlusesse, vajadust suurendada konkurentsi ja täita pikaajalised säästva energia eesmärgid ja parandada sotsiaalset ja piirkondlikku sidusust;

| c) | kehtestada liikmesriikidele selged kriteeriumid ja suunised energeetika infrastruktuuri rahastamiseks riiklikest ja ELi vahenditest; |
| --- | --- |

c)

kehtestada liikmesriikidele selged kriteeriumid ja suunised energeetika infrastruktuuri rahastamiseks riiklikest ja ELi vahenditest;

| d) | laiendada projektidele teostamise etapis turutõketega tegelemiseks muu hulgas Euroopa Investeerimispanga ja muude finantsvahendajate poolt antavat rahalist toetust; |
| --- | --- |

d)

laiendada projektidele teostamise etapis turutõketega tegelemiseks muu hulgas Euroopa Investeerimispanga ja muude finantsvahendajate poolt antavat rahalist toetust;

| e) | luua hästi töötavate olemasolevate süsteemide eeskujul piiriülene kulude jagamise süsteem ning seda eelkõige infrastruktuuri ja taastuvenergia kooskõlastatud arendamiseks; |
| --- | --- |

e)

luua hästi töötavate olemasolevate süsteemide eeskujul piiriülene kulude jagamise süsteem ning seda eelkõige infrastruktuuri ja taastuvenergia kooskõlastatud arendamiseks;

| f) | hinnata, kas ELi tähtsusega infrastruktuuri projektide avamine hangetele võiks kiirendada investeeringute tegemist infrastruktuuri; |
| --- | --- |

f)

hinnata, kas ELi tähtsusega infrastruktuuri projektide avamine hangetele võiks kiirendada investeeringute tegemist infrastruktuuri;

Energiapoliitika rahastamine

| 24. | on seisukohal, et uues mitmeaastases finantsraamistikus tuleks arvestada Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud ELi poliitiliste prioriteetidega, võttes arvesse teise strateegilise energiaülevaate järeldusi ja prioriteete, mille alusel tuleks energiapoliitika, sealhulgas nüüdisaegse ja aruka infrastruktuuri, energiatõhususe, taastuvenergia projektide ning uute energiatehnoloogiate teadusuuringute, väljatöötamise ja kasutuselevõtmise jaoks eraldada oluliselt rohkem rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et uues mitmeaastases finantsraamistikus tuleks arvestada Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud ELi poliitiliste prioriteetidega, võttes arvesse teise strateegilise energiaülevaate järeldusi ja prioriteete, mille alusel tuleks energiapoliitika, sealhulgas nüüdisaegse ja aruka infrastruktuuri, energiatõhususe, taastuvenergia projektide ning uute energiatehnoloogiate teadusuuringute, väljatöötamise ja kasutuselevõtmise jaoks eraldada oluliselt rohkem rahalisi vahendeid;

| 25. | on veendunud, et nüüdisaegne üle-euroopaline elektrivõrk etendab taastuvenergia 20 %se osakaalu saavutamisel üht tähtsamat rolli; palub komisjonil seetõttu töötada välja asjakohane stiimulite süsteem investeerimiseks elektrijaamadesse teatavates piirkondades, et saavutada optimaalne majanduslik mõju ja vältida ebatõhusaid investeeringuid võrkudesse; märgib sellega seoses, et üldstrateegia peab käsitlema energiasüsteemi tervikuna tootjatest tarbijateni; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et nüüdisaegne üle-euroopaline elektrivõrk etendab taastuvenergia 20 %se osakaalu saavutamisel üht tähtsamat rolli; palub komisjonil seetõttu töötada välja asjakohane stiimulite süsteem investeerimiseks elektrijaamadesse teatavates piirkondades, et saavutada optimaalne majanduslik mõju ja vältida ebatõhusaid investeeringuid võrkudesse; märgib sellega seoses, et üldstrateegia peab käsitlema energiasüsteemi tervikuna tootjatest tarbijateni;

| 26. | palub komisjonil teha ettepanek soojusenergiaturul tõhususe suurendamise strateegia kohta, et toetada tõhusaid kohalikke infrastruktuure (nt kaugküte ja -jahutus), mis aitavad välja töötada terviklikke kütte-, jahutus- ja elektrienergiasüsteeme soojuse ja elektri koostootmise ja taastuvenergiaallikate tõhusa kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil teha ettepanek soojusenergiaturul tõhususe suurendamise strateegia kohta, et toetada tõhusaid kohalikke infrastruktuure (nt kaugküte ja -jahutus), mis aitavad välja töötada terviklikke kütte-, jahutus- ja elektrienergiasüsteeme soojuse ja elektri koostootmise ja taastuvenergiaallikate tõhusa kasutamise kaudu;

| 27. | usub, et uuenduslikud rahastamisvahendid (näiteks riskijagamisrahastud ja riiklike pankade laenuskeemid) võivad oluliselt toetada energeetika infrastruktuuri, energiatõhususse ning taastuvenergia uuringutesse ja kasutamisse investeerimist, et toetada üleminekut jätkusuutlikule majandusele; kutsub seetõttu komisjoni üles täiendama või asendama suuremal hulgal „klassikalisi” toetusi uuenduslike skeemidega ja innustama liikmesriike neid uuenduslikke finantseerimisvahendeid kasutama; juhib sellega seoses tähelepanu samasuguste vahenditega saadud positiivsele kogemusele; toetab täielikult ettepanekut kasutada ELi eelarve vahendeid laenutagatisena, et hoogustada era- ja avaliku sektori investeeringuid; |
| --- | --- |

27.

usub, et uuenduslikud rahastamisvahendid (näiteks riskijagamisrahastud ja riiklike pankade laenuskeemid) võivad oluliselt toetada energeetika infrastruktuuri, energiatõhususse ning taastuvenergia uuringutesse ja kasutamisse investeerimist, et toetada üleminekut jätkusuutlikule majandusele; kutsub seetõttu komisjoni üles täiendama või asendama suuremal hulgal „klassikalisi” toetusi uuenduslike skeemidega ja innustama liikmesriike neid uuenduslikke finantseerimisvahendeid kasutama; juhib sellega seoses tähelepanu samasuguste vahenditega saadud positiivsele kogemusele; toetab täielikult ettepanekut kasutada ELi eelarve vahendeid laenutagatisena, et hoogustada era- ja avaliku sektori investeeringuid;

| 28. | on veendunud, et EL peaks nihutama maksukoormuse keskkonnale kahjuliku tegevuse maksustamisele, nii nagu seda on ELi 2020. aasta strateegias rõhutanud ka komisjon; innustab komisjoni eespool toodust lähtudes energia maksustamise direktiivi läbi vaatama; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et EL peaks nihutama maksukoormuse keskkonnale kahjuliku tegevuse maksustamisele, nii nagu seda on ELi 2020. aasta strateegias rõhutanud ka komisjon; innustab komisjoni eespool toodust lähtudes energia maksustamise direktiivi läbi vaatama;

| 29. | on seisukohal, et energiainvesteeringutega seotud tulevased vahendid peavad kindlasti olema suunatud projektidele, millega luuakse võimalikult suur arv töökohti; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et energiainvesteeringutega seotud tulevased vahendid peavad kindlasti olema suunatud projektidele, millega luuakse võimalikult suur arv töökohti;

| 30. | rõhutab, et kui turud ei suuda üksi vastavaid vajadusi täita, on mõnede liikmesriikide infrastruktuuri (sealhulgas elektrivõrkude ja tarnevõrkude) eelkõige energiavarustuse tagamiseks ning kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tehtavate suurte investeeringute jaoks vaja saada liidult toetust; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et kui turud ei suuda üksi vastavaid vajadusi täita, on mõnede liikmesriikide infrastruktuuri (sealhulgas elektrivõrkude ja tarnevõrkude) eelkõige energiavarustuse tagamiseks ning kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tehtavate suurte investeeringute jaoks vaja saada liidult toetust;

| 31. | rõhutab, et turu integratsiooniks on vaja paremini kasutada olemasolevaid toimivaid võrke, milleks tuleb turukorraldus piiriüleselt ühtlustada ja töötada välja ühenduste haldamise ühtsed Euroopa süsteemid; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et turu integratsiooniks on vaja paremini kasutada olemasolevaid toimivaid võrke, milleks tuleb turukorraldus piiriüleselt ühtlustada ja töötada välja ühenduste haldamise ühtsed Euroopa süsteemid;

| 32. | märgib Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti kohustust tagada elektrivõrkude arendamise riikliku kavandamise kooskõla võrgu kümneaastase arengukavaga; |
| --- | --- |

32.

märgib Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti kohustust tagada elektrivõrkude arendamise riikliku kavandamise kooskõla võrgu kümneaastase arengukavaga;

| 33. | rõhutab, et paljud uuematest liikmesriikidest sõltuvad eriti suurel määral välistest energiavarustuse katkestustest ja vajavad liidu eritoetust energia stabiilse varustuskindluse tagamiseks; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et paljud uuematest liikmesriikidest sõltuvad eriti suurel määral välistest energiavarustuse katkestustest ja vajavad liidu eritoetust energia stabiilse varustuskindluse tagamiseks;

| 34. | kiidab heaks arukate võrkude valdkonnas töökonna loomise komisjonis ja soovitab, et kõnealune töökond võtaks oma töös arvesse kõikide sidusrühmade arvamusi; palub komisjonil parlamenti töökonna töö edenemisest korrapäraselt teavitada; rõhutab, et töökonna järelduste kohaselt peaks komisjon tagama ELi tasandil arukaid võrke soosiva regulatiivse raamistiku, mis pakuks võrguettevõtjatele sobivaid stiimuleid investeerimiseks tootmise tõhususse ja mis kehtestaks kogu ELis kehtivad arukate võrkude väljatöötamise standardid ja aitaks sel viisil jätkusuutlikule majandusel üle minna; toetab ühtlasi uudsete kommunikatsiooni-, automatiseerimis- ja võrgu haldamise tehnoloogiate katseprojekte; tuletab meelde direktiivide 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ sätteid arukate arvestite kohta; |
| --- | --- |

34.

kiidab heaks arukate võrkude valdkonnas töökonna loomise komisjonis ja soovitab, et kõnealune töökond võtaks oma töös arvesse kõikide sidusrühmade arvamusi; palub komisjonil parlamenti töökonna töö edenemisest korrapäraselt teavitada; rõhutab, et töökonna järelduste kohaselt peaks komisjon tagama ELi tasandil arukaid võrke soosiva regulatiivse raamistiku, mis pakuks võrguettevõtjatele sobivaid stiimuleid investeerimiseks tootmise tõhususse ja mis kehtestaks kogu ELis kehtivad arukate võrkude väljatöötamise standardid ja aitaks sel viisil jätkusuutlikule majandusel üle minna; toetab ühtlasi uudsete kommunikatsiooni-, automatiseerimis- ja võrgu haldamise tehnoloogiate katseprojekte; tuletab meelde direktiivide 2009/72/EÜ ja 2009/73/EÜ sätteid arukate arvestite kohta;

| 35. | toetab arukate arvestite kasutuselevõtu katseprojekte - näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava algatuse „arukad linnad” raames -, kui tarbijate ja väikese sissetulekuga kasutajate ning isikuandmete kaitse on tagatud; |
| --- | --- |

35.

toetab arukate arvestite kasutuselevõtu katseprojekte - näiteks Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava algatuse „arukad linnad” raames -, kui tarbijate ja väikese sissetulekuga kasutajate ning isikuandmete kaitse on tagatud;

| 36. | palub komisjonil esitada 2011. aasta lõpuks analüüs maailma ja ELi gaasituru tuleviku kohta, mis hõlmaks juba kavandatud gaasiinfrastruktuuri projektide (nt Lõunakoridori raames arendatud projektid) mõju, uute veeldatud maagaasi terminalide mõju, kildagaasi mõju USA gaasiturule (eelkõige veeldatud maagaasi importimise vajadusele) ning ELi kildagaasi võimaliku arendamise mõju gaasivarustuse kindluse tulevikule ja hindadele; uuring peaks kajastama infrastruktuuri arengu ja ELi 2020. aasta CO2-heite eesmärkide praegust seisu ja võtma selle lähtekohaks; rõhutab, et kõigi asjaomaste sidusrühmadega tuleks konsulteerida; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil esitada 2011. aasta lõpuks analüüs maailma ja ELi gaasituru tuleviku kohta, mis hõlmaks juba kavandatud gaasiinfrastruktuuri projektide (nt Lõunakoridori raames arendatud projektid) mõju, uute veeldatud maagaasi terminalide mõju, kildagaasi mõju USA gaasiturule (eelkõige veeldatud maagaasi importimise vajadusele) ning ELi kildagaasi võimaliku arendamise mõju gaasivarustuse kindluse tulevikule ja hindadele; uuring peaks kajastama infrastruktuuri arengu ja ELi 2020. aasta CO2-heite eesmärkide praegust seisu ja võtma selle lähtekohaks; rõhutab, et kõigi asjaomaste sidusrühmadega tuleks konsulteerida;

Paremini ära kasutada ELi energiatõhususe ja taastuvenergia potentsiaali

| 37. | on seisukohal, et energiatõhusus ja energia säästmine peaksid olema igasuguse tulevase strateegia kesksed prioriteedid, sest need kujutavad endast energiatõhusat viisi ELi energiasõltuvuse piiramiseks ja kliimamuutuse vastu võitlemiseks, aitavad luua töökohti ja tõsta majanduse konkurentsivõimet ning pidurdada hinnatõusu ja kuluarvete paisumist, vähendades seeläbi energiapuudust; kutsub komisjoni ja liikmesriike seadma energiatõhusust ELi tegevuskavade etteotsa, nõuab kehtivate õigusaktide kiiremat rakendamist ning ambitsioonika energiatõhususe tegevuskava õigeaegset vastuvõtmist komisjoni poolt; seejuures arvab, et kava rakendamisel tuleb arvestada mõnes liikmesriigis juba tehtut; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et energiatõhusus ja energia säästmine peaksid olema igasuguse tulevase strateegia kesksed prioriteedid, sest need kujutavad endast energiatõhusat viisi ELi energiasõltuvuse piiramiseks ja kliimamuutuse vastu võitlemiseks, aitavad luua töökohti ja tõsta majanduse konkurentsivõimet ning pidurdada hinnatõusu ja kuluarvete paisumist, vähendades seeläbi energiapuudust; kutsub komisjoni ja liikmesriike seadma energiatõhusust ELi tegevuskavade etteotsa, nõuab kehtivate õigusaktide kiiremat rakendamist ning ambitsioonika energiatõhususe tegevuskava õigeaegset vastuvõtmist komisjoni poolt; seejuures arvab, et kava rakendamisel tuleb arvestada mõnes liikmesriigis juba tehtut;

| 38. | tunneb heameelt energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise üle; kutsub komisjoni üles arvestama Euroopa Parlamendi arvamusega; |
| --- | --- |

38.

tunneb heameelt energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise üle; kutsub komisjoni üles arvestama Euroopa Parlamendi arvamusega;

| 39. | rõhutab, et IKT võib ja peabki etendama olulist osa vastutustundliku energiakasutuse edendamisel kodumajapidamistes, transpordis, energiatootmisel ja töötlevas tööstuses; on seisukohal, et arukad mõõdikud, energiasäästlik valgustus, pilvandmetöötlus ja jaotatud tarkvara võivad energiatarbimisharjumusi muuta; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et IKT võib ja peabki etendama olulist osa vastutustundliku energiakasutuse edendamisel kodumajapidamistes, transpordis, energiatootmisel ja töötlevas tööstuses; on seisukohal, et arukad mõõdikud, energiasäästlik valgustus, pilvandmetöötlus ja jaotatud tarkvara võivad energiatarbimisharjumusi muuta;

| 40. | arvab, et energiatõhususe ja -säästu juures tuleb ka keskenduda kogu energia nõudluse ja pakkumise ahelale, mis hõlmab tööstuse, kodumajapidamiste ja transpordi energiatarbimise kõrval ka energia muundamist, ülekannet, tarnimist ja jaotamist, |
| --- | --- |

40.

arvab, et energiatõhususe ja -säästu juures tuleb ka keskenduda kogu energia nõudluse ja pakkumise ahelale, mis hõlmab tööstuse, kodumajapidamiste ja transpordi energiatarbimise kõrval ka energia muundamist, ülekannet, tarnimist ja jaotamist,

| 41. | toetab energiatõhususe parandamiseks nõuetekohaselt toimiva energiateenuste turu kujundamist ja täiendavate turumehhanismide kasutuselevõttu, mis aitab ergutada ELi majanduse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

41.

toetab energiatõhususe parandamiseks nõuetekohaselt toimiva energiateenuste turu kujundamist ja täiendavate turumehhanismide kasutuselevõttu, mis aitab ergutada ELi majanduse konkurentsivõimet;

| 42. | usub ka, et rohkem tuleks tähelepanu pöörata energiamahukate toodete energiatõhususele; soovitab komisjonil täies ulatuses rakendada ökodisaini direktiivi, näiteks hõlmata sellega rohkem tooteid ning kohaldada dünaamilist, norme kehtestavat mudelit, mis tagaks auahnete ja korrapäraselt ajakohastavate eesmärkide seadmise; |
| --- | --- |

42.

usub ka, et rohkem tuleks tähelepanu pöörata energiamahukate toodete energiatõhususele; soovitab komisjonil täies ulatuses rakendada ökodisaini direktiivi, näiteks hõlmata sellega rohkem tooteid ning kohaldada dünaamilist, norme kehtestavat mudelit, mis tagaks auahnete ja korrapäraselt ajakohastavate eesmärkide seadmise;

| 43. | kutsub komisjoni üles esitama hinnangut kehtivate õigusaktide rakendamise kohta; on seisukohal, et kui hindamisel osutub kogu ELi energiatõhususe strateegia ebarahuldavaks, mistõttu tema 2020. aasta energiatõhususe eesmärk jääb ilmselt täitmata, peaks energiatõhususe tegevuskava sisaldama komisjoni kohustust teha liikmesriikidele ettepanekuid sellisteks edasisteks ELi meetmeteks nagu individuaalsed energiatõhususe eesmärgid (mis vastavad vähemalt 20 % suurusele energiasäästule ELi tasandil vastavalt ELi 2020. aasta strateegia üldeesmärkidele ning mille puhul arvestatakse riikide olusid ja suhtelist algseisu) ning iga liikmesriigi riikliku energiatõhususe tegevuskava eelnev kinnitamine; peab vajalikuks näidata, et sellised lisameetmed on vajalikud, õiglased ja mõõdetavad ning mõjutavad vahetult ja tulemuslikult riikide energiatõhususkavade täitmist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kokku leppima ühises metoodikas riikide energiatõhususe alaste sihtmärkide mõõtmiseks ning nende täitmise edenemise kontrollimiseks; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles esitama hinnangut kehtivate õigusaktide rakendamise kohta; on seisukohal, et kui hindamisel osutub kogu ELi energiatõhususe strateegia ebarahuldavaks, mistõttu tema 2020. aasta energiatõhususe eesmärk jääb ilmselt täitmata, peaks energiatõhususe tegevuskava sisaldama komisjoni kohustust teha liikmesriikidele ettepanekuid sellisteks edasisteks ELi meetmeteks nagu individuaalsed energiatõhususe eesmärgid (mis vastavad vähemalt 20 % suurusele energiasäästule ELi tasandil vastavalt ELi 2020. aasta strateegia üldeesmärkidele ning mille puhul arvestatakse riikide olusid ja suhtelist algseisu) ning iga liikmesriigi riikliku energiatõhususe tegevuskava eelnev kinnitamine; peab vajalikuks näidata, et sellised lisameetmed on vajalikud, õiglased ja mõõdetavad ning mõjutavad vahetult ja tulemuslikult riikide energiatõhususkavade täitmist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kokku leppima ühises metoodikas riikide energiatõhususe alaste sihtmärkide mõõtmiseks ning nende täitmise edenemise kontrollimiseks;

| 44. | toetab energiapoliitika ja energiatõhususe, sealhulgas „Linnapeade pakti” ja arukate linnade algatuse edasiarendamise mitmetasandilist juhtimist ja detsentraliseeritud käsitlemist; rõhutab usaldusväärse rahastamise vajalikkust, seda ka altpoolt tulevate algatuste korral ning linnade ja piirkondade kaasamiseks; rõhutab, et tulevase ühtekuuluvuspoliitika ning selle vahendite kasutamise ühildamine ELi 2020. aasta strateegiaga looks keskse mehhanismi aruka ja jätkusuutliku kasvu käivitamiseks liikmesriikides ja piirkondades; |
| --- | --- |

44.

toetab energiapoliitika ja energiatõhususe, sealhulgas „Linnapeade pakti” ja arukate linnade algatuse edasiarendamise mitmetasandilist juhtimist ja detsentraliseeritud käsitlemist; rõhutab usaldusväärse rahastamise vajalikkust, seda ka altpoolt tulevate algatuste korral ning linnade ja piirkondade kaasamiseks; rõhutab, et tulevase ühtekuuluvuspoliitika ning selle vahendite kasutamise ühildamine ELi 2020. aasta strateegiaga looks keskse mehhanismi aruka ja jätkusuutliku kasvu käivitamiseks liikmesriikides ja piirkondades;

| 45. | arvab, et bioenergia tehnoloogia potentsiaali täieliku väljaarendamise osas on EL oma rahvusvahelistest partneritest maha jäänud; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja sektoritevaheline biomassipoliitika, mille abil luua jätkusuutlik turg põllu- ja metsamajanduslikule ning põllumajandusjäätmetest saadavale biomassile, hoida ära heitkoguste kasv ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; tunnistab, et vastav säästev teise põlvkonna tehnoloogia on juba olemas; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut poliitilise raamistiku loomiseks ning toetab säästvate teise põlvkonna biokütuste kasutuselevõtu edasist edendamist; |
| --- | --- |

45.

arvab, et bioenergia tehnoloogia potentsiaali täieliku väljaarendamise osas on EL oma rahvusvahelistest partneritest maha jäänud; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja sektoritevaheline biomassipoliitika, mille abil luua jätkusuutlik turg põllu- ja metsamajanduslikule ning põllumajandusjäätmetest saadavale biomassile, hoida ära heitkoguste kasv ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; tunnistab, et vastav säästev teise põlvkonna tehnoloogia on juba olemas; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut poliitilise raamistiku loomiseks ning toetab säästvate teise põlvkonna biokütuste kasutuselevõtu edasist edendamist;

| 46. | kutsub komisjoni üles analüüsima liikmesriikide esitatud riiklikke taastuvenergia tegevuskavasid; palub komisjonil vajaduse korral võtta meetmeid, et aidata teatavatel liikmesriikidel oma kavasid parandada, ja kasutada kõiki oma volitusi selle tagamiseks, et liikmesriigid täidavad oma õigusjärgset kohustust täita riiklik sihtmärk; rõhutab, et direktiivis on sätestatud koostöömehhanismid, et aidata liikmesriikidel oma sihtmärgid täita; lisaks palub komisjonil luua pädevate riigiasutuste vaheline koostööplatvorm, et hõlbustada teabevahetust ja tuvastada parimad tavad taastuvenergia kasutamisel; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni üles analüüsima liikmesriikide esitatud riiklikke taastuvenergia tegevuskavasid; palub komisjonil vajaduse korral võtta meetmeid, et aidata teatavatel liikmesriikidel oma kavasid parandada, ja kasutada kõiki oma volitusi selle tagamiseks, et liikmesriigid täidavad oma õigusjärgset kohustust täita riiklik sihtmärk; rõhutab, et direktiivis on sätestatud koostöömehhanismid, et aidata liikmesriikidel oma sihtmärgid täita; lisaks palub komisjonil luua pädevate riigiasutuste vaheline koostööplatvorm, et hõlbustada teabevahetust ja tuvastada parimad tavad taastuvenergia kasutamisel;

| 47. | tunnustab pumpejõujaamade olulist osa tõhusa, usaldusväärse ja keskkonnasõbraliku energiaallikana lisa- ja tasakaalustamisteenuste osutamisel; |
| --- | --- |

47.

tunnustab pumpejõujaamade olulist osa tõhusa, usaldusväärse ja keskkonnasõbraliku energiaallikana lisa- ja tasakaalustamisteenuste osutamisel;

| 48. | arvab, et taastuvenergia tulemuslikuma kasutamise tagamiseks tuleks kasutada taastuvate energiaallikate direktiivis sätestatud paindlikkusmehhanisme ning ühtlustada võrguga liitumise tingimused, eesmärgiga tagada taastuvenergia kasutamisele ühtsed kasumlikud tingimused (nt katta liitumiskulud võrgutariifi kaudu); usub, et keskpikas perspektiivis õnnestub luua piirkondlikud taastuvenergiaga kauplevate turgude rühmad; |
| --- | --- |

48.

arvab, et taastuvenergia tulemuslikuma kasutamise tagamiseks tuleks kasutada taastuvate energiaallikate direktiivis sätestatud paindlikkusmehhanisme ning ühtlustada võrguga liitumise tingimused, eesmärgiga tagada taastuvenergia kasutamisele ühtsed kasumlikud tingimused (nt katta liitumiskulud võrgutariifi kaudu); usub, et keskpikas perspektiivis õnnestub luua piirkondlikud taastuvenergiaga kauplevate turgude rühmad;

| 49. | nõuab ELis taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmise tõhustamist, kusjuures pikemas perspektiivis tuleb püüda luua selliste energiaallikate jaoks kogu ELi hõlmav stiimulite süsteem, mis aitaks võtta mingit liiki taastuvaid energiaallikaid ELis kasutusele seal, kus see on kõige tõhusam, vähendaks nende edendamise kulusid ja tagaks rahaeraldiste tõhususe; usub, et pikas perspektiivis peaks taastuvenergia saama nõuetekohaselt toimiva ja ühtse ELi energia siseturu osaks; |
| --- | --- |

49.

nõuab ELis taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmise tõhustamist, kusjuures pikemas perspektiivis tuleb püüda luua selliste energiaallikate jaoks kogu ELi hõlmav stiimulite süsteem, mis aitaks võtta mingit liiki taastuvaid energiaallikaid ELis kasutusele seal, kus see on kõige tõhusam, vähendaks nende edendamise kulusid ja tagaks rahaeraldiste tõhususe; usub, et pikas perspektiivis peaks taastuvenergia saama nõuetekohaselt toimiva ja ühtse ELi energia siseturu osaks;

| 50. | arvab, et tuleks luua keskpikk visioon, mis käsitleb taastuvenergia turgude täieliku ühtlustamise põhiküsimusi; rõhutab sellega seoses, et igasugune ühtlustamine peab olema nõuetekohaselt ette valmistatud, et vältida häireid toimivatel riikide turgudel; arvab, et ühtlustatud toetussüsteemi eeldus on nõuetekohaselt toimiv, moonutamata energia siseturg ja võrdsed konkurentsitingimused; arvab, et iga tulevane poliitika peaks põhinema nendel toetusmehhanismidel, mis on tõestanud oma tulemuslikkust sihtmärkide täitmisel ning samas ka taganud laialdase geograafilise ja tehnoloogilise mitmekesisuse ja säilitanud investorite usalduse; |
| --- | --- |

50.

arvab, et tuleks luua keskpikk visioon, mis käsitleb taastuvenergia turgude täieliku ühtlustamise põhiküsimusi; rõhutab sellega seoses, et igasugune ühtlustamine peab olema nõuetekohaselt ette valmistatud, et vältida häireid toimivatel riikide turgudel; arvab, et ühtlustatud toetussüsteemi eeldus on nõuetekohaselt toimiv, moonutamata energia siseturg ja võrdsed konkurentsitingimused; arvab, et iga tulevane poliitika peaks põhinema nendel toetusmehhanismidel, mis on tõestanud oma tulemuslikkust sihtmärkide täitmisel ning samas ka taganud laialdase geograafilise ja tehnoloogilise mitmekesisuse ja säilitanud investorite usalduse;

| 51. | kliima- ja energiapaketiga söeküttel jõujaamade rajamisele seatud piiranguid arvestades nõuab tungivalt, et komisjon koostaks õigusnormid, millega hõlbustada selliste jõujaamade rajamist, kui nende nimikasutegur ületab 50 %; |
| --- | --- |

51.

kliima- ja energiapaketiga söeküttel jõujaamade rajamisele seatud piiranguid arvestades nõuab tungivalt, et komisjon koostaks õigusnormid, millega hõlbustada selliste jõujaamade rajamist, kui nende nimikasutegur ületab 50 %;

Tagada energiavarustuse kindlus

| 52. | usub, et komisjon peaks Euroopa välisteenistusega kooskõlastatult tagama, et liit esitaks energiaalase välispoliitika valdkonnas ühtseid seisukohti; lisaks arvab, et EL peaks kasutama oma uusi volitusi selleks, et aktiivselt määratleda ja tugevdada koostööd kolmandate riikidega kliimamuutuse leevendamise ja keskkonnakaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

52.

usub, et komisjon peaks Euroopa välisteenistusega kooskõlastatult tagama, et liit esitaks energiaalase välispoliitika valdkonnas ühtseid seisukohti; lisaks arvab, et EL peaks kasutama oma uusi volitusi selleks, et aktiivselt määratleda ja tugevdada koostööd kolmandate riikidega kliimamuutuse leevendamise ja keskkonnakaitse valdkonnas;

| 53. | on seisukohal, et EL peab tagama oma energiapoliitikale tugeva ja ühtse rahvusvahelise mõõtme ning hõlmama energeetilised kaalutlused oma välispoliitikasse ja -tegevusse; arvab, et ELi välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peaks energiavarustuse kindluse suurendamiseks osutama ELi energiapoliitikale tugevat diplomaatilist toetust; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et EL peab tagama oma energiapoliitikale tugeva ja ühtse rahvusvahelise mõõtme ning hõlmama energeetilised kaalutlused oma välispoliitikasse ja -tegevusse; arvab, et ELi välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peaks energiavarustuse kindluse suurendamiseks osutama ELi energiapoliitikale tugevat diplomaatilist toetust;

| 54. | arvab, et lühikeses ja keskpikas perspektiivis tuleks põhitähelepanu pöörata strateegilise energiainfrastruktuuri arendamisele ning suhete tugevdamisele peamiste tarne- ja transiitriikidega; samas on seisukohal, et kõige tulemuslikumad ja jätkusuutlikumad pikaajalised lahendused annab energiasäästu- ja energiatõhususe meetmete elluviimine ning kohalike säästvate energiaallikate kasutamine; |
| --- | --- |

54.

arvab, et lühikeses ja keskpikas perspektiivis tuleks põhitähelepanu pöörata strateegilise energiainfrastruktuuri arendamisele ning suhete tugevdamisele peamiste tarne- ja transiitriikidega; samas on seisukohal, et kõige tulemuslikumad ja jätkusuutlikumad pikaajalised lahendused annab energiasäästu- ja energiatõhususe meetmete elluviimine ning kohalike säästvate energiaallikate kasutamine;

| 55. | on seisukohal, et kõigi väliste torujuhtmete ja muude Euroopa Liidu territooriumile sisenevate energiavõrkude toimimist peaksid reguleerima läbipaistvad valitsustevahelised kokkulepped ning siseturueeskirjad, mis käsitlevad näiteks kolmandate osapoolte juurdepääsu, sihtkohti, jaotamise ja läbilasketõrgete juhtimise järelevalvet, lepingute kestust ning nn võta-või-maksa-tingimusi; kutsub komisjoni üles tagama praeguste ja tulevaste torujuhtmete ja kaubanduslepingute vastavust Euroopa Liidu energeetikaalasele õigustikule ning vajaduse korral võtma selleks meetmeid; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et kõigi väliste torujuhtmete ja muude Euroopa Liidu territooriumile sisenevate energiavõrkude toimimist peaksid reguleerima läbipaistvad valitsustevahelised kokkulepped ning siseturueeskirjad, mis käsitlevad näiteks kolmandate osapoolte juurdepääsu, sihtkohti, jaotamise ja läbilasketõrgete juhtimise järelevalvet, lepingute kestust ning nn võta-või-maksa-tingimusi; kutsub komisjoni üles tagama praeguste ja tulevaste torujuhtmete ja kaubanduslepingute vastavust Euroopa Liidu energeetikaalasele õigustikule ning vajaduse korral võtma selleks meetmeid;

| 56. | on seisukohal, et EL peaks õigusakte täht-tähelt järgima ja jõustama nende täitmist energiasolidaarsuse ning konkurentsi ja ühtsete turueeskirjade tunnustamise vaimus, ja mitte järele andma üksikute Euroopa riikide, eriti gaasi Euroopa turule eksportijate erihuvidele; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et EL peaks õigusakte täht-tähelt järgima ja jõustama nende täitmist energiasolidaarsuse ning konkurentsi ja ühtsete turueeskirjade tunnustamise vaimus, ja mitte järele andma üksikute Euroopa riikide, eriti gaasi Euroopa turule eksportijate erihuvidele;

| 57. | nõuab energiaühenduse asutamislepinguga ühinemise võimaldamist suuremale arvule ELi naaberriikidele, eelkõige idapartnerlusega hõlmatud riikidele; rõhutab, et komisjon peaks tagama ja jõustama ELi energeetikaeeskirjade range ja õigeaegse täitmise energiaühenduse lepinguga ühinenud riikide poolt, eelkõige muutes ELi vahendite kättesaadavuse sõltuvaks asutamislepingus sätestatud kohustuste täitmisest; |
| --- | --- |

57.

nõuab energiaühenduse asutamislepinguga ühinemise võimaldamist suuremale arvule ELi naaberriikidele, eelkõige idapartnerlusega hõlmatud riikidele; rõhutab, et komisjon peaks tagama ja jõustama ELi energeetikaeeskirjade range ja õigeaegse täitmise energiaühenduse lepinguga ühinenud riikide poolt, eelkõige muutes ELi vahendite kättesaadavuse sõltuvaks asutamislepingus sätestatud kohustuste täitmisest;

| 58. | on seisukohal, et kõigisse naaberriikidega sõlmitavatesse kokkulepetesse kuuluvat ning poliitilist ja tehnilist koostööd käsitlevat energeetikapeatükki tuleks täiendada, eelkõige tugevdades energiatõhususe programme ja siseturueeskirju; arvab, et nõukogu peaks andma komisjonile volituse alustada läbirääkimisi, et muuta praegused energiaküsimusi käsitlevad vastastikuse mõistmise memorandumid õiguslikult siduvateks dokumentideks; juhib tähelepanu sellele, et energeetikaalaste dialoogide üheks osaks peaksid olema inimõiguste austamise ja sotsiaalse mõõtme küsimused; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et kõigisse naaberriikidega sõlmitavatesse kokkulepetesse kuuluvat ning poliitilist ja tehnilist koostööd käsitlevat energeetikapeatükki tuleks täiendada, eelkõige tugevdades energiatõhususe programme ja siseturueeskirju; arvab, et nõukogu peaks andma komisjonile volituse alustada läbirääkimisi, et muuta praegused energiaküsimusi käsitlevad vastastikuse mõistmise memorandumid õiguslikult siduvateks dokumentideks; juhib tähelepanu sellele, et energeetikaalaste dialoogide üheks osaks peaksid olema inimõiguste austamise ja sotsiaalse mõõtme küsimused;

| 59. | kutsub komisjoni üles kiirendama kaubanduslepingute kaudu ELi nõuetega kooskõlas olevate ohutus- ja energiatõhususe eeskirjade vastuvõtmist, mis puudutavad imporditava ja eksporditava energia tootmist, ülekannet, transiiti, ladustamist ja töötlemist/rafineerimist, ning tegema WTO tasandil ettepaneku ülemaailmsete standardite vastuvõtmiseks, eesmärgiga edendada avatud ja ausat kauplemist ohutute ja taastuvate energiaallikate ning uuenduslike energiatehnoloogiatega; |
| --- | --- |

59.

kutsub komisjoni üles kiirendama kaubanduslepingute kaudu ELi nõuetega kooskõlas olevate ohutus- ja energiatõhususe eeskirjade vastuvõtmist, mis puudutavad imporditava ja eksporditava energia tootmist, ülekannet, transiiti, ladustamist ja töötlemist/rafineerimist, ning tegema WTO tasandil ettepaneku ülemaailmsete standardite vastuvõtmiseks, eesmärgiga edendada avatud ja ausat kauplemist ohutute ja taastuvate energiaallikate ning uuenduslike energiatehnoloogiatega;

| 60. | tunneb heameelt Venemaa osalemise üle energiaühenduse konverentsi istungitel; kutsub komisjoni üles töötama selle nimel, et energiaühenduse lepinguga saaks liituda rohkem riike, ning energiaühenduse konverentsi raames peetavatel läbirääkimistel püüda saavutada, et Venemaa täielikult aktsepteeriks energiaharta lepingu ja selle protokollide põhimõtteid; rõhutab aga, et igasugune kokkulepe peab täielikult vastama ELi energia siseturu eeskirjadele; rõhutab lisaks, et energeetika peaks olema partnerlus- ja koostöölepingu järgselt Venemaaga sõlmitava lepingu keskne teema ja see uus leping peaks toimima teejuhina ning ühtsuse ja järjepidevuse alusena iga liikmesriigi suhetes Venemaaga; |
| --- | --- |

60.

tunneb heameelt Venemaa osalemise üle energiaühenduse konverentsi istungitel; kutsub komisjoni üles töötama selle nimel, et energiaühenduse lepinguga saaks liituda rohkem riike, ning energiaühenduse konverentsi raames peetavatel läbirääkimistel püüda saavutada, et Venemaa täielikult aktsepteeriks energiaharta lepingu ja selle protokollide põhimõtteid; rõhutab aga, et igasugune kokkulepe peab täielikult vastama ELi energia siseturu eeskirjadele; rõhutab lisaks, et energeetika peaks olema partnerlus- ja koostöölepingu järgselt Venemaaga sõlmitava lepingu keskne teema ja see uus leping peaks toimima teejuhina ning ühtsuse ja järjepidevuse alusena iga liikmesriigi suhetes Venemaaga;

| 61. | palub komisjonil ja nõukogul teha tihedat koostööd NATOga, et tagada liidu ja NATO energiajulgeolekustrateegiate vaheline kooskõla; |
| --- | --- |

61.

palub komisjonil ja nõukogul teha tihedat koostööd NATOga, et tagada liidu ja NATO energiajulgeolekustrateegiate vaheline kooskõla;

| 62. | palub komisjonil tagada pärast gaasivarustuse kindluse määruse jõustumist selle täielik kohaldamine; |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil tagada pärast gaasivarustuse kindluse määruse jõustumist selle täielik kohaldamine;

| 63. | kutsub komisjoni ja asjaomaseid liikmesriike üles jätkama ELi Lõuna-Euroopa gaasitranspordikoridori ja eelkõige Nabucco projekti teostamist, mis võib oluliselt tõsta Euroopa Liidu gaasivarustuse kindlust; palub komisjonil anda selle protsessi käigus tehtust aru Euroopa Parlamendile ja Euroopa Ülemkogule; |
| --- | --- |

63.

kutsub komisjoni ja asjaomaseid liikmesriike üles jätkama ELi Lõuna-Euroopa gaasitranspordikoridori ja eelkõige Nabucco projekti teostamist, mis võib oluliselt tõsta Euroopa Liidu gaasivarustuse kindlust; palub komisjonil anda selle protsessi käigus tehtust aru Euroopa Parlamendile ja Euroopa Ülemkogule;

| 64. | nõuab energeetika teemadel eraldi dialoogi alustamist Kaspia mere piirkonna riikidega ning tunneb heameelt Kaspia Arengukorporatsiooni (Caspian Development Corporation) tegevuse üle; tunnustab sellega seoses ELi Musta mere piirkonna strateegiat käsitlevat dialoogi ning rõhutab kõigi energiaküsimuste tähtsust ELi ja selle piirkonna riikide vahelises dialoogis; |
| --- | --- |

64.

nõuab energeetika teemadel eraldi dialoogi alustamist Kaspia mere piirkonna riikidega ning tunneb heameelt Kaspia Arengukorporatsiooni (Caspian Development Corporation) tegevuse üle; tunnustab sellega seoses ELi Musta mere piirkonna strateegiat käsitlevat dialoogi ning rõhutab kõigi energiaküsimuste tähtsust ELi ja selle piirkonna riikide vahelises dialoogis;

| 65. | palub komisjonil ja liikmesriikidel seoses Vahemere päikeseenergia kavaga edendada programme DESERTEC ja TRANSGREEN, et suurendada varustuskindlust ja soodustada asjaomaste riikide arengut sellega, et toetatakse Põhja-Aafrika piirkonnas päikeseelektrijaamu ja muid säästvaid taastuvenergia tehnoloogiaid ning piirkonna ühendamist Euroopa võrkudega, kui see osutub majanduslikult teostatavaks ega kahjusta ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi; arvab, et tuleks täiel määral ära kasutada koostöövahendeid, mis on sätestatud direktiivis taastuvenergia kolmandatest riikidest importimise kohta; |
| --- | --- |

65.

palub komisjonil ja liikmesriikidel seoses Vahemere päikeseenergia kavaga edendada programme DESERTEC ja TRANSGREEN, et suurendada varustuskindlust ja soodustada asjaomaste riikide arengut sellega, et toetatakse Põhja-Aafrika piirkonnas päikeseelektrijaamu ja muid säästvaid taastuvenergia tehnoloogiaid ning piirkonna ühendamist Euroopa võrkudega, kui see osutub majanduslikult teostatavaks ega kahjusta ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi; arvab, et tuleks täiel määral ära kasutada koostöövahendeid, mis on sätestatud direktiivis taastuvenergia kolmandatest riikidest importimise kohta;

| 66. | tuletab meelde, et liikmesriigid peavad ise otsustama oma energiaallikate valiku üle, eesmärgiga vähendada süsinikuheidet ja sõltuvust heitlike hindadega kütustest; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama kõige rangemate ohutusnõuete kohaldamise uutele ja tegutsevatele tuumajõujaamadele nii ELis kui ka väljaspool selle piire; |
| --- | --- |

66.

tuletab meelde, et liikmesriigid peavad ise otsustama oma energiaallikate valiku üle, eesmärgiga vähendada süsinikuheidet ja sõltuvust heitlike hindadega kütustest; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid ja komisjon peaksid tagama kõige rangemate ohutusnõuete kohaldamise uutele ja tegutsevatele tuumajõujaamadele nii ELis kui ka väljaspool selle piire;

| 67. | on seisukohal, et tuleks jätkata termotuumasünteesi kui tulevase energiaallika teadusuuringuid, täites seejuures eelarvenõudeid; |
| --- | --- |

67.

on seisukohal, et tuleks jätkata termotuumasünteesi kui tulevase energiaallika teadusuuringuid, täites seejuures eelarvenõudeid;

| 68. | mõeldes liikmesriikidele, kes on valinud üheks oma energiaallikaks tuumaenergia, arvab, et võimalikult ohutu tehnoloogia tagamiseks oleks kasulik kehtestada ELi miinimumnõuded uutele tuumaelektrijaamadele tegevuslubade väljastamiseks ja projektide sertifitseerimiseks; arvab, et uute elektrijaamade ehitusprojektides tuleks alati kasutada parimat olemasolevat tehnoloogiat; nõuab ka ELilt lisameetmeid, et soodustada säästvate radioaktiivsete jäätmete käitlemise normide kehtestamist; |
| --- | --- |

68.

mõeldes liikmesriikidele, kes on valinud üheks oma energiaallikaks tuumaenergia, arvab, et võimalikult ohutu tehnoloogia tagamiseks oleks kasulik kehtestada ELi miinimumnõuded uutele tuumaelektrijaamadele tegevuslubade väljastamiseks ja projektide sertifitseerimiseks; arvab, et uute elektrijaamade ehitusprojektides tuleks alati kasutada parimat olemasolevat tehnoloogiat; nõuab ka ELilt lisameetmeid, et soodustada säästvate radioaktiivsete jäätmete käitlemise normide kehtestamist;

| 69. | innustab ja toetab, eelkõige riikides, kus gaasivarustus võib kõige tõenäolisemalt katkeda, veeldatud maagaasi terminalide ja ühendusvõrkude rajamist – seda tulude ja kulude analüüsi põhjal ja tingimusel, et ei kahjustata konkurentsi ega põhjustata diskrimineerimist; rõhutab, kui tähtis on ELi energiajulgeoleku tugevdamiseks jätkata ELi veeldatud maagaasi transportiva laevastiku laiendamist; sellega seoses tunneb heameelt komisjoni ettepanekust tihendada energiaalast koostööd Lähis-Ida ja Pärsia lahe piirkonna riikidega; |
| --- | --- |

69.

innustab ja toetab, eelkõige riikides, kus gaasivarustus võib kõige tõenäolisemalt katkeda, veeldatud maagaasi terminalide ja ühendusvõrkude rajamist – seda tulude ja kulude analüüsi põhjal ja tingimusel, et ei kahjustata konkurentsi ega põhjustata diskrimineerimist; rõhutab, kui tähtis on ELi energiajulgeoleku tugevdamiseks jätkata ELi veeldatud maagaasi transportiva laevastiku laiendamist; sellega seoses tunneb heameelt komisjoni ettepanekust tihendada energiaalast koostööd Lähis-Ida ja Pärsia lahe piirkonna riikidega;

| 70. | usub, et mõnedes Euroopa maapiirkondades on energiavarustuse osas erivajadused ja sellega seoses kutsub liikmesriike nendega arvestamiseks muu hulgas kõrvaldama kohalikku energiatootmist (näiteks mikrokoostootmist) takistavad tõkked, sealhulgas eelarvetõkked; |
| --- | --- |

70.

usub, et mõnedes Euroopa maapiirkondades on energiavarustuse osas erivajadused ja sellega seoses kutsub liikmesriike nendega arvestamiseks muu hulgas kõrvaldama kohalikku energiatootmist (näiteks mikrokoostootmist) takistavad tõkked, sealhulgas eelarvetõkked;

| 71. | on seisukohal, et strateegia, mis piirab kivisöe tarbimist ELi liikmesriikides, ei tohiks tugevdada gaasi impordi monopoli; kivisöe tarbimise piiramise tingimuseks energiasektoris tuleb seada liikmesriikide gaasitarnijate tegelik mitmekesistamine, et vältida toorainemonopoli tugevdamist; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et strateegia, mis piirab kivisöe tarbimist ELi liikmesriikides, ei tohiks tugevdada gaasi impordi monopoli; kivisöe tarbimise piiramise tingimuseks energiasektoris tuleb seada liikmesriikide gaasitarnijate tegelik mitmekesistamine, et vältida toorainemonopoli tugevdamist;

Edendada energeetika valdkonnas teadusuuringuid ning arendus- ja uuendustegevust

| 72. | nõuab Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava elluviimist ja ranget järelevalvet ning et tehtaks kindlaks avaliku ja erasektori investeeringute kaasamist takistavad asjaolud; peab tervitatavaks hiljutisi edusamme esimese nelja Euroopa tööstusalgatuse ja ühiste uuringualgatuste käivitamisel; nõuab ülejäänud algatuste võimalikult kiiret käivitamist ning palub nõukogul vabastada selleks vajalikud vahendid; palub, et komisjon annaks sidusrühmadele läbipaistvat teavet energiatehnoloogia strateegilise kava algatuste rahastamisvõimaluste kohta; |
| --- | --- |

72.

nõuab Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava elluviimist ja ranget järelevalvet ning et tehtaks kindlaks avaliku ja erasektori investeeringute kaasamist takistavad asjaolud; peab tervitatavaks hiljutisi edusamme esimese nelja Euroopa tööstusalgatuse ja ühiste uuringualgatuste käivitamisel; nõuab ülejäänud algatuste võimalikult kiiret käivitamist ning palub nõukogul vabastada selleks vajalikud vahendid; palub, et komisjon annaks sidusrühmadele läbipaistvat teavet energiatehnoloogia strateegilise kava algatuste rahastamisvõimaluste kohta;

| 73. | tunneb heameelt ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamisel saavutatud edu üle; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava raames uued, täiendavad Euroopa tööstusalgatused, et ära kasutada suurt potentsiaali, mida pakuvad muud taastuvenergia tehnoloogiad, nimelt geotermiline ja päikesesoojusenergia, hüdroenergia ja ookeanienergia, ning lisada sinna ka praegune taastuvenergiat kasutava kütmis- ja jahutustehnoloogia platvorm; rõhutab vajadust eraldada ELi eelarvest vahendid nende algatuste rahastamiseks; |
| --- | --- |

73.

tunneb heameelt ühiste tehnoloogiaalgatuste käivitamisel saavutatud edu üle; kutsub komisjoni üles esitama Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava raames uued, täiendavad Euroopa tööstusalgatused, et ära kasutada suurt potentsiaali, mida pakuvad muud taastuvenergia tehnoloogiad, nimelt geotermiline ja päikesesoojusenergia, hüdroenergia ja ookeanienergia, ning lisada sinna ka praegune taastuvenergiat kasutava kütmis- ja jahutustehnoloogia platvorm; rõhutab vajadust eraldada ELi eelarvest vahendid nende algatuste rahastamiseks;

| 74. | toetab uute ökonoomsete tehnoloogiate arendamist energiatoodangu kõikumiste prognoosimiseks, nõudluse juhtimiseks, elektrienergia ülekandmiseks ja salvestamiseks, (kaasa arvatud vesiniku- ja muude kütuseelementide kasutamine), mis aitaks suurendada baaskoormuse kogunõudlust ning hulgaliselt taastuvenergiat ja elektrisõidukeid kasutava süsteemi paindlikkust; |
| --- | --- |

74.

toetab uute ökonoomsete tehnoloogiate arendamist energiatoodangu kõikumiste prognoosimiseks, nõudluse juhtimiseks, elektrienergia ülekandmiseks ja salvestamiseks, (kaasa arvatud vesiniku- ja muude kütuseelementide kasutamine), mis aitaks suurendada baaskoormuse kogunõudlust ning hulgaliselt taastuvenergiat ja elektrisõidukeid kasutava süsteemi paindlikkust;

| 75. | rõhutab, et oskuslikud ja väljaõppinud töötajad on gaasi- ja elektrisektorile olulised; kutsub seetõttu komisjoni üles koos asjaomaste tööturu osapooltega kaaluma, kuidas kutseõppe ja -hariduse probleemidega tegeleda ja neid valdkondi elavdada; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, et oskuslikud ja väljaõppinud töötajad on gaasi- ja elektrisektorile olulised; kutsub seetõttu komisjoni üles koos asjaomaste tööturu osapooltega kaaluma, kuidas kutseõppe ja -hariduse probleemidega tegeleda ja neid valdkondi elavdada;

| 76. | rõhutab, et Euroopa peaks olema energiaga seotud internetitehnoloogiate ning vähese süsinikuheitega IKT- rakenduste arendamisel esirinnas; on seisukohal, et innovatsioonitoetuse suurendamisega peab alati kaasnema ka toetuse taotlejatele bürokraatliku asjaajamise kergendamine; kutsub komisjoni üles bürokraatia kaotamiseks raamprogrammide menetlusi muutma; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et Euroopa peaks olema energiaga seotud internetitehnoloogiate ning vähese süsinikuheitega IKT- rakenduste arendamisel esirinnas; on seisukohal, et innovatsioonitoetuse suurendamisega peab alati kaasnema ka toetuse taotlejatele bürokraatliku asjaajamise kergendamine; kutsub komisjoni üles bürokraatia kaotamiseks raamprogrammide menetlusi muutma;

| 77. | kutsub komisjoni üles edendama ja toetama ELis keskkonnasõbralikke ebatüüpiliste kodumaiste energiaallikate kasutuselevõtu katseprojekte; palub komisjonil aidata liikmesriike geoloogiliste uuringute läbiviimisel ELi kildagaasi varude suuruse väljaselgitamiseks ning hinnata ja analüüsida kodumaise kildagaasi kasutamise majanduslikku ja ökoloogilist teostatavust; palub lisada vastav teave kõigisse tulevastesse liidu pikaajalistesse strateegiatesse; |
| --- | --- |

77.

kutsub komisjoni üles edendama ja toetama ELis keskkonnasõbralikke ebatüüpiliste kodumaiste energiaallikate kasutuselevõtu katseprojekte; palub komisjonil aidata liikmesriike geoloogiliste uuringute läbiviimisel ELi kildagaasi varude suuruse väljaselgitamiseks ning hinnata ja analüüsida kodumaise kildagaasi kasutamise majanduslikku ja ökoloogilist teostatavust; palub lisada vastav teave kõigisse tulevastesse liidu pikaajalistesse strateegiatesse;

| 78. | arvab, et mõned riigid, näiteks Hiina, on andnud strateegilise tähtsuse kodumaise, põhiliselt ekspordile suunatud taastuvenergiatööstuse arendamisele, toetavad seepärast kohalikke ettevõtteid ja teevad neile kergesti kättesaadavaks odava kapitali ja infrastruktuurid; kutsub komisjoni üles võtma vastu poliitikaraamistikku, mis teeks ELi investeerimiskeskkonna konkurentsivõimelisemaks ja taastuvenergiatööstuse jaoks külgetõmbavamaks; |
| --- | --- |

78.

arvab, et mõned riigid, näiteks Hiina, on andnud strateegilise tähtsuse kodumaise, põhiliselt ekspordile suunatud taastuvenergiatööstuse arendamisele, toetavad seepärast kohalikke ettevõtteid ja teevad neile kergesti kättesaadavaks odava kapitali ja infrastruktuurid; kutsub komisjoni üles võtma vastu poliitikaraamistikku, mis teeks ELi investeerimiskeskkonna konkurentsivõimelisemaks ja taastuvenergiatööstuse jaoks külgetõmbavamaks;

| 79. | arvab, et üleminekuetapis, mille käigus luuakse 2050. aastaks säästev majandus, on tüüpilised ja ebatüüpilised looduslikud gaasid vajalik energiaallikas, mis võimaldab kiiresti ja odavalt heitkoguseid vähendada; teadus- ja arendustegevuseks määratud rahalised vahendid tuleks suunata selliste gaaside puhastamisele; |
| --- | --- |

79.

arvab, et üleminekuetapis, mille käigus luuakse 2050. aastaks säästev majandus, on tüüpilised ja ebatüüpilised looduslikud gaasid vajalik energiaallikas, mis võimaldab kiiresti ja odavalt heitkoguseid vähendada; teadus- ja arendustegevuseks määratud rahalised vahendid tuleks suunata selliste gaaside puhastamisele;

| 80. | toetab komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö jätkamist, et tagada jätkusuutliku biomassi turu väljaarendamiseks vajalikud stiimulid, võttes seejuures arvesse asjaomaseid bioloogilise mitmekesisuse ja toiduainete tootmisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

80.

toetab komisjoni ja liikmesriikide vahelise koostöö jätkamist, et tagada jätkusuutliku biomassi turu väljaarendamiseks vajalikud stiimulid, võttes seejuures arvesse asjaomaseid bioloogilise mitmekesisuse ja toiduainete tootmisega seotud küsimusi;

| 81. | arvab, et teadus- ja arendustegevus energiatehnoloogilise uuendustegevuse valdkonnas erilise rõhuga uutele, puhastele, säästvatele ja tõhusatele tehnoloogiatele peaks olema uue kaheksanda teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi keskne prioriteet; nõuab tungivalt, et järgmises eelarves ja mitmeaastases finantsraamistikus seaksid liikmesriigid ja komisjon selle poliitikavaldkonna kesksele kohale; rõhutab, et vahendite eraldamise meetodid peaksid kajastama liikmesriikide erinevat suutlikkust teadus- ja arendustegevuse valdkonnas; |
| --- | --- |

81.

arvab, et teadus- ja arendustegevus energiatehnoloogilise uuendustegevuse valdkonnas erilise rõhuga uutele, puhastele, säästvatele ja tõhusatele tehnoloogiatele peaks olema uue kaheksanda teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi keskne prioriteet; nõuab tungivalt, et järgmises eelarves ja mitmeaastases finantsraamistikus seaksid liikmesriigid ja komisjon selle poliitikavaldkonna kesksele kohale; rõhutab, et vahendite eraldamise meetodid peaksid kajastama liikmesriikide erinevat suutlikkust teadus- ja arendustegevuse valdkonnas;

| 82. | palub komisjonil lisada energiastrateegiasse säästva transpordi temaatika selliselt, et täiel määral ära kasutada kõigi eri tehnoloogiate potentsiaal, rakendades selleks muu hulgas järgmisi vahendeid: piisav reguleeriv raamistik ja nn roheliste sõidukite tegevuskava, tehnoloogilise uurimis- ja arendustegevuse toetamine, uute (kütuse-)tehnoloogiate kasutuselevõttu takistavate tõkete kaotamine, ühtsete standardite kehtestamine (nt elektriautodele ja raudteetranspordile), auahned standardid fossiilkütustel töötavatele mootoritele, Euroopast läbivate nn roheliste transpordikoridoride rajamine ning eri transpordiliikide ühendamine; eriti tuleks tähelepanu pöörata elektriautodele, tagada, et nendega saaks kõikjal Euroopas mugavalt ringi sõita ja neid laadida ning et nende laialdane kasutamine ühendataks nn arukate elektrivõrkude ja salvestussüsteemide rajamise, mahuka taastuvenergiatoodangu ning kütuse ja energia koostootmisega; |
| --- | --- |

82.

palub komisjonil lisada energiastrateegiasse säästva transpordi temaatika selliselt, et täiel määral ära kasutada kõigi eri tehnoloogiate potentsiaal, rakendades selleks muu hulgas järgmisi vahendeid: piisav reguleeriv raamistik ja nn roheliste sõidukite tegevuskava, tehnoloogilise uurimis- ja arendustegevuse toetamine, uute (kütuse-)tehnoloogiate kasutuselevõttu takistavate tõkete kaotamine, ühtsete standardite kehtestamine (nt elektriautodele ja raudteetranspordile), auahned standardid fossiilkütustel töötavatele mootoritele, Euroopast läbivate nn roheliste transpordikoridoride rajamine ning eri transpordiliikide ühendamine; eriti tuleks tähelepanu pöörata elektriautodele, tagada, et nendega saaks kõikjal Euroopas mugavalt ringi sõita ja neid laadida ning et nende laialdane kasutamine ühendataks nn arukate elektrivõrkude ja salvestussüsteemide rajamise, mahuka taastuvenergiatoodangu ning kütuse ja energia koostootmisega;

| 83. | juhib tähelepanu sellele, et teadusuuringud energeetika valdkonnas peaksid lisaks sellele, et need aitavad piirata kasvuhoonegaaside heidet ja tagada varustuskindlust, parandama ka Euroopa tööstuse konkurentsivõimet; sellega seoses arvab, et standardiseerimistegevus uute, vähese süsinikuheitega energiatehnoloogiate, sealhulgas elektrisõidukite valdkonnas koostöös ELi strateegiliste partneritega (nt Hiina, Jaapan, India, Venemaa ja USA) on ülimalt vajalik Euroopa uuenduslike toodete kaubastatavuse tagamiseks rahvusvahelisel turul; tõhusa ja õiglase tehnosiirde tagamiseks soovitab ELil ja tema rahvusvahelistel kaubanduspartneritel tegutseda säästvate tehnoloogiatega toimuva kaubavahetuse avatumaks muutmise nimel, võttes pikaajaliseks eesmärgiks nn rohelisele tehnoloogiale seatud tollitariifide kaotamise; |
| --- | --- |

83.

juhib tähelepanu sellele, et teadusuuringud energeetika valdkonnas peaksid lisaks sellele, et need aitavad piirata kasvuhoonegaaside heidet ja tagada varustuskindlust, parandama ka Euroopa tööstuse konkurentsivõimet; sellega seoses arvab, et standardiseerimistegevus uute, vähese süsinikuheitega energiatehnoloogiate, sealhulgas elektrisõidukite valdkonnas koostöös ELi strateegiliste partneritega (nt Hiina, Jaapan, India, Venemaa ja USA) on ülimalt vajalik Euroopa uuenduslike toodete kaubastatavuse tagamiseks rahvusvahelisel turul; tõhusa ja õiglase tehnosiirde tagamiseks soovitab ELil ja tema rahvusvahelistel kaubanduspartneritel tegutseda säästvate tehnoloogiatega toimuva kaubavahetuse avatumaks muutmise nimel, võttes pikaajaliseks eesmärgiks nn rohelisele tehnoloogiale seatud tollitariifide kaotamise;

| 84. | on seisukohal, et energiatarbimist aitaks tulemuslikult vähendada see, kui korraldada teadusuuringuid tavapärastele toorainetele ja ehitusmaterjalidele asendajate leidmiseks, mille tootmine kulutaks vähem energiat; |
| --- | --- |

84.

on seisukohal, et energiatarbimist aitaks tulemuslikult vähendada see, kui korraldada teadusuuringuid tavapärastele toorainetele ja ehitusmaterjalidele asendajate leidmiseks, mille tootmine kulutaks vähem energiat;

Seada tarbijate ja kodanike huvid ELi energiapoliitika keskmesse

| 85. | rõhutab nn arukate arvestite tähtsust tarbijate jaoks, kuna need võimaldavad paremini jälgida nende tippkoormuse aegset tarbimist ja parandada oma kodudes energiatõhusust; on seisukohal, et arukate tarbijate kasutamine ja energeetikaprojektid üldiselt eeldavad teadlikkuse tõstmise kampaaniate ja energiatõhususe alaste koolitusprogrammide korraldamist, et selgitada avalikkusele nende kasulikkust; rõhutab, et arukate arvestite edukaks kasutuselevõtuks tuleb avalikkust teavitada nendest saadavast kasust; juhib tähelepanu sellele, et parlament on poliitilise eesmärgina nõudnud 2015. aastaks 50 % Euroopa kodude varustamist arukate arvestitega ning liikmesriikidelt kohustust tagada, et 2020. aastaks on vähemalt 80 % tarbijatest varustatud arukate arvestisüsteemidega (10); |
| --- | --- |

85.

rõhutab nn arukate arvestite tähtsust tarbijate jaoks, kuna need võimaldavad paremini jälgida nende tippkoormuse aegset tarbimist ja parandada oma kodudes energiatõhusust; on seisukohal, et arukate tarbijate kasutamine ja energeetikaprojektid üldiselt eeldavad teadlikkuse tõstmise kampaaniate ja energiatõhususe alaste koolitusprogrammide korraldamist, et selgitada avalikkusele nende kasulikkust; rõhutab, et arukate arvestite edukaks kasutuselevõtuks tuleb avalikkust teavitada nendest saadavast kasust; juhib tähelepanu sellele, et parlament on poliitilise eesmärgina nõudnud 2015. aastaks 50 % Euroopa kodude varustamist arukate arvestitega ning liikmesriikidelt kohustust tagada, et 2020. aastaks on vähemalt 80 % tarbijatest varustatud arukate arvestisüsteemidega (10);

| 86. | leiab, et informeeritud tarbijad ja elanikud võivad oma teadlike otsustega turgu mõjutada; seetõttu tervitab selliseid algatusi nagu Euroopa tuumaenergia foorum, mille raames mitmesugused sidusrühmad saavad arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi; |
| --- | --- |

86.

leiab, et informeeritud tarbijad ja elanikud võivad oma teadlike otsustega turgu mõjutada; seetõttu tervitab selliseid algatusi nagu Euroopa tuumaenergia foorum, mille raames mitmesugused sidusrühmad saavad arutada ühist huvi pakkuvaid küsimusi;

| 87. | on seisukohal, et ehitiste soojustamine ning asula- ja tööstusjäätmete materjali ja energia ringlussevõtt võib anda tarbijale märgatavat kasu; |
| --- | --- |

87.

on seisukohal, et ehitiste soojustamine ning asula- ja tööstusjäätmete materjali ja energia ringlussevõtt võib anda tarbijale märgatavat kasu;

| 88. | toetab algatusi, mis aitavad hõlbustada inimressursside vajaduste kohaldamist üleminekul vähese CO2-heitega energiaallikate valikule; |
| --- | --- |

88.

toetab algatusi, mis aitavad hõlbustada inimressursside vajaduste kohaldamist üleminekul vähese CO2-heitega energiaallikate valikule;

| 89. | palub komisjonil teostada järelevalvet kolmanda siseturu paketi rakendamise üle selles, mis puudutab liikmesriikide meetmeid energiapuuduse vältimiseks, ja esitada Euroopa Parlamendile selle kohta aruanne, ning tuletab liikmesriikidele meelde nende kehtivatest õigusaktidest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

89.

palub komisjonil teostada järelevalvet kolmanda siseturu paketi rakendamise üle selles, mis puudutab liikmesriikide meetmeid energiapuuduse vältimiseks, ja esitada Euroopa Parlamendile selle kohta aruanne, ning tuletab liikmesriikidele meelde nende kehtivatest õigusaktidest tulenevaid kohustusi;

| 90. | kutsub üles võtma kõikide energiaallikate osas vastu võimalikult kõrged ohutusnõuded, sealhulgas ka liikmesriikidevaheliste koostööprogrammide kaudu, et üldsuse umbusku hajutada ja tema toetust tõsta; samal ajal nõuab üldsuse teadlikkuse tõstmist piisavate elektrienergia varude tähtsusest ning vajadusest elektrienergia tootmise ja ülekande uue infrastruktuuri järele; tarbijakäitumise muutmiseks toetab kampaaniaid tarbijate teadlikkuse tõstmiseks igapäevastest energiasäästuvõimalustest ja olemasolevatest mehhanismidest, nagu näiteks energiaalase nõuande teenistus; |
| --- | --- |

90.

kutsub üles võtma kõikide energiaallikate osas vastu võimalikult kõrged ohutusnõuded, sealhulgas ka liikmesriikidevaheliste koostööprogrammide kaudu, et üldsuse umbusku hajutada ja tema toetust tõsta; samal ajal nõuab üldsuse teadlikkuse tõstmist piisavate elektrienergia varude tähtsusest ning vajadusest elektrienergia tootmise ja ülekande uue infrastruktuuri järele; tarbijakäitumise muutmiseks toetab kampaaniaid tarbijate teadlikkuse tõstmiseks igapäevastest energiasäästuvõimalustest ja olemasolevatest mehhanismidest, nagu näiteks energiaalase nõuande teenistus;

| 91. | märgib, et eri liikmesriikides vahetab igal aastal energiatarnijaid 0 kuni 20 % tarbijatest; rõhutab, et tarnija vahetamist ja tegelikku konkurentsi siseturul takistavad teabepuudus ja raskused turul olevate pakkumiste võrdlemisel; tuletab meelde, et kolmanda energiapaketi kohaselt on riiklikel reguleerivatel asutustel kohustus tagada direktiivides sätestatud tarbijakaitsemeetmete tulemuslikkus ja jõustamine; |
| --- | --- |

91.

märgib, et eri liikmesriikides vahetab igal aastal energiatarnijaid 0 kuni 20 % tarbijatest; rõhutab, et tarnija vahetamist ja tegelikku konkurentsi siseturul takistavad teabepuudus ja raskused turul olevate pakkumiste võrdlemisel; tuletab meelde, et kolmanda energiapaketi kohaselt on riiklikel reguleerivatel asutustel kohustus tagada direktiivides sätestatud tarbijakaitsemeetmete tulemuslikkus ja jõustamine;

| 92. | tuletab energiatööstusele meelde, et kolmanda energiapaketi kohaselt on ta kohustatud võtma kasutusele selged ja mõistetavad energiaarved; arvab, et komisjoni käivitatud kodanike energiafoorumil välja töötatud arvevormid sisaldavad igasuguse energiaarve jaoks vajalikku standardset miinimumteavet ja need tuleks kogu liidus võtta läbipaistvate energiaarvete koostamise aluseks; |
| --- | --- |

92.

tuletab energiatööstusele meelde, et kolmanda energiapaketi kohaselt on ta kohustatud võtma kasutusele selged ja mõistetavad energiaarved; arvab, et komisjoni käivitatud kodanike energiafoorumil välja töötatud arvevormid sisaldavad igasuguse energiaarve jaoks vajalikku standardset miinimumteavet ja need tuleks kogu liidus võtta läbipaistvate energiaarvete koostamise aluseks;

| 93. | julgustab komisjoni ja liikmesriike pikaajaliste eesmärkide kergemaks ja tulusamaks saavutamiseks kaaluda tõsiselt võtta eesmärgiks 30 % CO2 vähendamise 2020. aastaks tagamaks, et heitkogustega kauplemise süsteemi turg toimib katalüsaatorina investeeringute tegemisele puhtamasse tootmisprotsessi ja puhtamatesse energiaallikatesse; |
| --- | --- |

93.

julgustab komisjoni ja liikmesriike pikaajaliste eesmärkide kergemaks ja tulusamaks saavutamiseks kaaluda tõsiselt võtta eesmärgiks 30 % CO2 vähendamise 2020. aastaks tagamaks, et heitkogustega kauplemise süsteemi turg toimib katalüsaatorina investeeringute tegemisele puhtamasse tootmisprotsessi ja puhtamatesse energiaallikatesse;

| 94. | kinnitab, et uus energiapoliitika peab toetama pikaajalist eesmärki vähendada 2050. aastaks ELis kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80-95 %; |
| --- | --- |

94.

kinnitab, et uus energiapoliitika peab toetama pikaajalist eesmärki vähendada 2050. aastaks ELis kasvuhoonegaaside heitkoguseid 80-95 %;

| 95. | sellega seoses nõuab tungivalt komisjonilt analüüsi koostamist pikaajaliste tegevuste kohta, sealhulgas nõudluse ja pakkumise valdkonnas, ning energiatarnete katkemise tegeliku ohu ja vastavate kulude kohta ning nende võrdlemist ladustamisvõimsustega ja tarneteallikate mitmekesistamisega ning vastavate kuludega; analüüsis tuleks käsitleda ka ELi pikaajalisi strateegilisi ja energiapoliitilisi arenguid ning kindlasti ka seda, kuidas EL saab vältida tarnete katkemist; |
| --- | --- |

95.

sellega seoses nõuab tungivalt komisjonilt analüüsi koostamist pikaajaliste tegevuste kohta, sealhulgas nõudluse ja pakkumise valdkonnas, ning energiatarnete katkemise tegeliku ohu ja vastavate kulude kohta ning nende võrdlemist ladustamisvõimsustega ja tarneteallikate mitmekesistamisega ning vastavate kuludega; analüüsis tuleks käsitleda ka ELi pikaajalisi strateegilisi ja energiapoliitilisi arenguid ning kindlasti ka seda, kuidas EL saab vältida tarnete katkemist;

| 96. | eelolevat Cancuni tippkohtumist silmas pidades arvab, et EL peaks kõige aktiivsemalt püüdma jõuda põhjaliku, õiguslikult siduva ja auahne kokkuleppe sõlmimiseni, näitama, et suudab tegutseda kooskõlastatult, ja kinnitama oma liidrirolli; sellega seoses soovitab komisjonil ja liikmesriikidel oma varasem ettepanek uuesti läbi mõelda, käsitledes seda osana rahvusvahelisest CO2-heite piiramise sihtmärke käsitlevast lepingust, et muuta pikaajaliste eesmärkide täitmine kergemaks ja ökonoomsemaks; |
| --- | --- |

96.

eelolevat Cancuni tippkohtumist silmas pidades arvab, et EL peaks kõige aktiivsemalt püüdma jõuda põhjaliku, õiguslikult siduva ja auahne kokkuleppe sõlmimiseni, näitama, et suudab tegutseda kooskõlastatult, ja kinnitama oma liidrirolli; sellega seoses soovitab komisjonil ja liikmesriikidel oma varasem ettepanek uuesti läbi mõelda, käsitledes seda osana rahvusvahelisest CO2-heite piiramise sihtmärke käsitlevast lepingust, et muuta pikaajaliste eesmärkide täitmine kergemaks ja ökonoomsemaks;

*

* *

| 97. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

97.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  ELT C 67 E, 18.3.2010, lk 16.

(2)  ELT L 211, 14.8.2009.

(3)  ELT L 140, 5.6.2009.

(4)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 206.

(5)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 31.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0064.

(7)  9744/10.

(8)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

(9)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

(10)  25. märtsi 2010. aasta algatusraport „Uus Euroopa digitaalne tegevuskava: 2015.eu” (2009/2225(INI)) ja 14. aprilli 2010. aasta algatusraport, milles käsitletakse info- ja sidetehnoloogiate kasutamist, et lihtsustada üleminekut vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitavale energiatõhusale majandusele (2009/2228(INI)).

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/77

---

Neljapäev, 25. november 2010Valmistumine Cancúni kliimakonverentsiks (29. november-10. detsember 2010)

P7_TA(2010)0442

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP 16) kohta

2012/C 99 E/15

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolli;

| — | võttes arvesse Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembril 2009. aastal toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (COP/MOP 5) ning Kopenhaageni kokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembril 2009. aastal toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (COP/MOP 5) ning Kopenhaageni kokkulepet;

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi (COP 16) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 6. konverentsi (COP/MOP 6), mis peetakse Mehhikos Cancúnis 29. novembrist10. detsembrini 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 16. konverentsi (COP 16) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 6. konverentsi (COP/MOP 6), mis peetakse Mehhikos Cancúnis 29. novembrist10. detsembrini 2010. aastal;

| — | võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist KOM(2010)0265, milles esitatakse kasvuhoonegaaside heite üle 20 %-lise vähendamise võimaluste analüüs ja hinnatakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, ning komisjoni teatist KOM(2010)0086 „Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi: ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia andmiseks tuleb tegutseda kohe”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist KOM(2010)0265, milles esitatakse kasvuhoonegaaside heite üle 20 %-lise vähendamise võimaluste analüüs ja hinnatakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, ning komisjoni teatist KOM(2010)0086 „Rahvusvaheline kliimapoliitika pärast Kopenhaageni konverentsi: ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia andmiseks tuleb tegutseda kohe”;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (1);

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus”, eriti selle artikleid 22, 38, 75, 76 ja 105 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus”, eriti selle artikleid 22, 38, 75, 76 ja 105 (2);

| — | võttes arvesse nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldusi ja oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. novembri 2009. aasta järeldusi ja oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi poliitikavaldkondade arengusidususe ja laiendatud ametliku arenguabi kontseptsiooni kohta (3);

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud eesmärgid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud eesmärgid;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone kliimamuutuste kohta, eelkõige 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” kohta (4) ja 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP15) tulemuste kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone kliimamuutuste kohta, eelkõige 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” kohta (4) ja 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP15) tulemuste kohta (5);

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt vastavalt kodukorra artiklile 115 esitatud suuliselt vastatavat küsimust ... ning võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt vastavalt kodukorra artiklile 115 esitatud suuliselt vastatavat küsimust ... ning võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kliimamuutuste ja nende mõju kohta on olemas selged teaduslikud tõendid ning seetõttu on hädavajalik võtta rahvusvahelisel tasandil kiiresti toimivaid, kooskõlastatud ja kaugeleulatuvaid meetmeid selle ülemaailmse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutuste ja nende mõju kohta on olemas selged teaduslikud tõendid ning seetõttu on hädavajalik võtta rahvusvahelisel tasandil kiiresti toimivaid, kooskõlastatud ja kaugeleulatuvaid meetmeid selle ülemaailmse probleemi lahendamiseks;

| B. | arvestades, et arengumaad on kliimamuutuste tekkele kõige vähem kaasa aidanud, kuid peavad taluma nende kõige raskemaid tagajärgi; arvestades, et kliimamuutuste tõttu on ohus rahvusvahelised vaesuse vähendamise otstarbel tehtavad investeeringud, mis omakorda ohustab aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et arengumaad on kliimamuutuste tekkele kõige vähem kaasa aidanud, kuid peavad taluma nende kõige raskemaid tagajärgi; arvestades, et kliimamuutuste tõttu on ohus rahvusvahelised vaesuse vähendamise otstarbel tehtavad investeeringud, mis omakorda ohustab aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;

| C. | arvestades, et pärast Kopenhaageni kliimakonverentsi pettumust valmistanud tulemusi tuleb taastada usaldus rahvusvaheliste läbirääkimiste vastu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pärast Kopenhaageni kliimakonverentsi pettumust valmistanud tulemusi tuleb taastada usaldus rahvusvaheliste läbirääkimiste vastu;

| D. | arvestades, et arenenud ja tärkava turumajandusega riigid ning arengumaad, kelle arvele langeb kokku üle 80 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest, on kohustunud Kopenhaageni kokkuleppe kohaselt heidet vähendama; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et arenenud ja tärkava turumajandusega riigid ning arengumaad, kelle arvele langeb kokku üle 80 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest, on kohustunud Kopenhaageni kokkuleppe kohaselt heidet vähendama;

| E. | arvestades, et need kohustused/lubadused ei ole piisavad, et saavutada üldine eesmärk piirata ülemaailmse keskmise maapinnatemperatuuri tõusu 2 Celsiuse kraadini (nn 2 °C eesmärk), |
| --- | --- |

E.

arvestades, et need kohustused/lubadused ei ole piisavad, et saavutada üldine eesmärk piirata ülemaailmse keskmise maapinnatemperatuuri tõusu 2 Celsiuse kraadini (nn 2 °C eesmärk),

| F. | arvestades, et need lubadused ei ole antud sellise süsteemi raames, mis hõlmaks nende täitmise tagamiseks vajalikke juriidilisi meetmeid või mis tagaks piisava mõõtmise, aruandmise või kontrollimise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et need lubadused ei ole antud sellise süsteemi raames, mis hõlmaks nende täitmise tagamiseks vajalikke juriidilisi meetmeid või mis tagaks piisava mõõtmise, aruandmise või kontrollimise;

| G. | arvestades, et 2 °C eesmärgi täitmata jätmine põhjustab tohutuid keskkonna- ja majanduslikke kulusid; arvestades, et muu hulgas hävib kuni 40 % liikidest, miljonid inimesed peavad merepinna tõusu ja sagenevate äärmuslike ilmastikunähtuste tõttu ümber asuma, põllukultuuride saagikus väheneb, toit muutub kallimaks ja maailmamajanduse kogutoodang kahaneb vähemalt 3 % võrra; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2 °C eesmärgi täitmata jätmine põhjustab tohutuid keskkonna- ja majanduslikke kulusid; arvestades, et muu hulgas hävib kuni 40 % liikidest, miljonid inimesed peavad merepinna tõusu ja sagenevate äärmuslike ilmastikunähtuste tõttu ümber asuma, põllukultuuride saagikus väheneb, toit muutub kallimaks ja maailmamajanduse kogutoodang kahaneb vähemalt 3 % võrra;

| H. | arvestades, et ühes ametlikus aruandes (6) lükati ümber väited, nagu oleks valitsustevaheline kliimamuutuste rühm teinud vigu, mis oleksid seadnud kahtluse alla 2007. aasta aruande peamise järelduse kliimamuutuste võimalike tulevaste piirkondlike mõjude kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühes ametlikus aruandes (6) lükati ümber väited, nagu oleks valitsustevaheline kliimamuutuste rühm teinud vigu, mis oleksid seadnud kahtluse alla 2007. aasta aruande peamise järelduse kliimamuutuste võimalike tulevaste piirkondlike mõjude kohta;

| I. | arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hinnangul tuleneb 20 % kasvuhoonegaaside heitest metsade hävitamisest ning teistest maakasutuse muutumise viisidest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hinnangul tuleneb 20 % kasvuhoonegaaside heitest metsade hävitamisest ning teistest maakasutuse muutumise viisidest;

| J. | arvestades, et üks ELi põhieesmärke peaks olema selgitada, et ülemaailmne muutus tehnoloogia ja tehnoloogilise koostöö vallas on vajalik innovatsiooni kiirendamiseks ning esitluste ja kasutuselevõtu ulatuse suurendamiseks, et kõikidel riikidel oleks juurdepääs taskukohastele säästvate tehnoloogiatele, mis tagaks ühtlasi kõrgema elatustaseme suuremale osale maailma elanikkonnast, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et üks ELi põhieesmärke peaks olema selgitada, et ülemaailmne muutus tehnoloogia ja tehnoloogilise koostöö vallas on vajalik innovatsiooni kiirendamiseks ning esitluste ja kasutuselevõtu ulatuse suurendamiseks, et kõikidel riikidel oleks juurdepääs taskukohastele säästvate tehnoloogiatele, mis tagaks ühtlasi kõrgema elatustaseme suuremale osale maailma elanikkonnast,

| K. | võttes arvesse seda, kui oluliseks peavad ELi rahvusvahelised kliimapartnerid energiatõhusust, raskusi rahvusvaheliste heitkoguste alaste eesmärkide kehtestamisel ning energiatõhususe eesmärkide majanduslikke eeliseid, |
| --- | --- |

K.

võttes arvesse seda, kui oluliseks peavad ELi rahvusvahelised kliimapartnerid energiatõhusust, raskusi rahvusvaheliste heitkoguste alaste eesmärkide kehtestamisel ning energiatõhususe eesmärkide majanduslikke eeliseid,

COP 16 üldine eesmärk ja ELi seisukoht

| 1. | kutsub kogu maailma riigipäid ja valitsusjuhte üles andma läbirääkimistel tõelist poliitilist eeskuju ja näitama üles head tahet ning omistama sellele küsimusele võimalikult kõrget prioriteeti; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Cancúni kohtumiseks ei ole praeguseks rohkem ettevalmistusi tehtud; |
| --- | --- |

1.

kutsub kogu maailma riigipäid ja valitsusjuhte üles andma läbirääkimistel tõelist poliitilist eeskuju ja näitama üles head tahet ning omistama sellele küsimusele võimalikult kõrget prioriteeti; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Cancúni kohtumiseks ei ole praeguseks rohkem ettevalmistusi tehtud;

| 2. | rõhutab, et Cancúnis tuleb kokku leppida sisulistes sammudes, et sillutada teed 2012. aasta järgseks ajavahemikuks ulatusliku rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks 2011. aastal Lõuna-Aafrikas; see rahvusvaheline kokkulepe peaks olema kooskõlas viimaste teadussaavutuste ja 2 °C eesmärgiga; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Cancúnis tuleb kokku leppida sisulistes sammudes, et sillutada teed 2012. aasta järgseks ajavahemikuks ulatusliku rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks 2011. aastal Lõuna-Aafrikas; see rahvusvaheline kokkulepe peaks olema kooskõlas viimaste teadussaavutuste ja 2 °C eesmärgiga;

| 3. | kutsub Euroopa Liitu üles võtma endale uuesti juhtroll kliimaläbirääkimistel ning aitama aktiivselt kaasa konstruktiivsema ja läbipaistvama kliimakonverentsi toimumisele Cancúnis; vastavalt nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lahendaksid oma erimeelsused maakasutuse, maakasutuse muutumise ja metsanduse (LULUCF) valdkonnas ja heitekvootide ülejäägi (lubatud koguse ühikute) osas, tegutseksid COP 16 läbirääkimistel kooskõlastatult ja seaksid suuri eesmärke ning täiustaksid oma sisemist otsustamismenetlust, et suuta kiiremini reageerida läbirääkimiste arengule, tegutseda strateegilisemalt ja olla vastuvõtlikum kolmandate riikide suhtes; |
| --- | --- |

3.

kutsub Euroopa Liitu üles võtma endale uuesti juhtroll kliimaläbirääkimistel ning aitama aktiivselt kaasa konstruktiivsema ja läbipaistvama kliimakonverentsi toimumisele Cancúnis; vastavalt nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lahendaksid oma erimeelsused maakasutuse, maakasutuse muutumise ja metsanduse (LULUCF) valdkonnas ja heitekvootide ülejäägi (lubatud koguse ühikute) osas, tegutseksid COP 16 läbirääkimistel kooskõlastatult ja seaksid suuri eesmärke ning täiustaksid oma sisemist otsustamismenetlust, et suuta kiiremini reageerida läbirääkimiste arengule, tegutseda strateegilisemalt ja olla vastuvõtlikum kolmandate riikide suhtes;

| 4. | rõhutab, et on oluline tagada otsustamisprotsessi läbipaistvus ja teabe andmine läbirääkimiste hetkeseisu kohta, eriti COP 16 kõrgetasemelise osa viimastel tundidel, ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liit võimaldaks oma pealäbirääkijal paindlikult läbirääkimiste arengule reageerida; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et on oluline tagada otsustamisprotsessi läbipaistvus ja teabe andmine läbirääkimiste hetkeseisu kohta, eriti COP 16 kõrgetasemelise osa viimastel tundidel, ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liit võimaldaks oma pealäbirääkijal paindlikult läbirääkimiste arengule reageerida;

| 5. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit kinnitaks avalikult ja sõnaselgelt oma tugevat pühendumist Kyoto protokollile ja tervitaks ning edendaks aktiivselt ja tulemuslikult töö jätkamist nii Kyoto protokolli I lisa osaliste täiendavate kohustuste ajutise töörühma kui ka konventsiooni raames tehtava pikaajalise koostöö ajutise töörühma läbirääkimissuunal ning integreeriks töösse Kopenhaageni kokkuleppe poliitilised suunised; kutsub seetõttu Euroopa Liitu üles teatama avalikult enne Cancúni, et ta on valmis jätkama Kyoto protokolli teise kohustuste perioodiga (2013–2020) oma vastava eesmärgi alusel, tunnistades siiski, et selleks, et oleks võimalik sõlmida 2012. aasta järgseks ajavahemikuks rahvusvaheline kokkulepe, mis täidaks 2 °C eesmärgi, on mõlemal suunal vaja võrreldavat edu; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liit kinnitaks avalikult ja sõnaselgelt oma tugevat pühendumist Kyoto protokollile ja tervitaks ning edendaks aktiivselt ja tulemuslikult töö jätkamist nii Kyoto protokolli I lisa osaliste täiendavate kohustuste ajutise töörühma kui ka konventsiooni raames tehtava pikaajalise koostöö ajutise töörühma läbirääkimissuunal ning integreeriks töösse Kopenhaageni kokkuleppe poliitilised suunised; kutsub seetõttu Euroopa Liitu üles teatama avalikult enne Cancúni, et ta on valmis jätkama Kyoto protokolli teise kohustuste perioodiga (2013–2020) oma vastava eesmärgi alusel, tunnistades siiski, et selleks, et oleks võimalik sõlmida 2012. aasta järgseks ajavahemikuks rahvusvaheline kokkulepe, mis täidaks 2 °C eesmärgi, on mõlemal suunal vaja võrreldavat edu;

| 6. | palub ELil ja selle liikmesriikidel määratleda nn kliimaõigluse põhimõte ja seda rakendada; toetab seetõttu õigluse klausli lisamist tulevastesse rahvusvahelistesse kliimaläbirääkimistesse; on kindlalt veendunud, et kui kliimamuutusi maailmas ei suudeta ohjeldada, sünnib palju ebaõiglust, sest kõige enam kannatavad just vaesed inimesed vaestes riikides; |
| --- | --- |

6.

palub ELil ja selle liikmesriikidel määratleda nn kliimaõigluse põhimõte ja seda rakendada; toetab seetõttu õigluse klausli lisamist tulevastesse rahvusvahelistesse kliimaläbirääkimistesse; on kindlalt veendunud, et kui kliimamuutusi maailmas ei suudeta ohjeldada, sünnib palju ebaõiglust, sest kõige enam kannatavad just vaesed inimesed vaestes riikides;

| 7. | kuna kliimamuutus avaldab erinevat mõju arengumaadele, soovitab suunata kliimameetmed ja rahastamine esmalt kliimamuutuste poolt kõige ohustatumatele riikidele, kes ei suuda nendega ise toime tulla; |
| --- | --- |

7.

kuna kliimamuutus avaldab erinevat mõju arengumaadele, soovitab suunata kliimameetmed ja rahastamine esmalt kliimamuutuste poolt kõige ohustatumatele riikidele, kes ei suuda nendega ise toime tulla;

| 8. | toonitab, tõstes esile kliimaläbirääkimiste tungivat kiireloomulisust, kui oluline on teha Cancúnis sisulisi otsuseid rahastamise (ulatus, allikad ja haldamine) kohta, ja eelkõige täiendavuse määra kohta kohanemise, metsanduse, tehnosiirde (austades seejuures olemasolevaid intellektuaalomandiõigusega seonduvaid põhimõtteid), järelevalve, aruandluse ja kontrolli rahastamises ning tagada kiire rahastamise rakendamise täielik läbipaistvus ja sellealane tugev poliitiline tahe; |
| --- | --- |

8.

toonitab, tõstes esile kliimaläbirääkimiste tungivat kiireloomulisust, kui oluline on teha Cancúnis sisulisi otsuseid rahastamise (ulatus, allikad ja haldamine) kohta, ja eelkõige täiendavuse määra kohta kohanemise, metsanduse, tehnosiirde (austades seejuures olemasolevaid intellektuaalomandiõigusega seonduvaid põhimõtteid), järelevalve, aruandluse ja kontrolli rahastamises ning tagada kiire rahastamise rakendamise täielik läbipaistvus ja sellealane tugev poliitiline tahe;

| 9. | toonitab seoses Kyoto protokolliga, kui oluline on jõuda kokkuleppele maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse eeskirjades, paindlikus mehhanismis ning uute sektorite ja gaaside haldamises; |
| --- | --- |

9.

toonitab seoses Kyoto protokolliga, kui oluline on jõuda kokkuleppele maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse eeskirjades, paindlikus mehhanismis ning uute sektorite ja gaaside haldamises;

| 10. | arvestades, et kuna heitekvootide ülejääk (lubatud koguse ühikute) ning maakasutus, maakasutuse muutumine ja metsandus (LULUCF) võivad mõjutada Kyoto protokolli keskkonnaalast terviklikkust, kui neid küsimusi ei lahendata nõuetekohaselt, kutsub teisi osalisi üles uurima muid võimalusi; |
| --- | --- |

10.

arvestades, et kuna heitekvootide ülejääk (lubatud koguse ühikute) ning maakasutus, maakasutuse muutumine ja metsandus (LULUCF) võivad mõjutada Kyoto protokolli keskkonnaalast terviklikkust, kui neid küsimusi ei lahendata nõuetekohaselt, kutsub teisi osalisi üles uurima muid võimalusi;

| 11. | nõuab, et Cancúnis sõlmitaks maakasutuse, maakasutuse muutumise ja metsanduse (LULUCF) rangete eeskirjade kohta kokkulepe, mis tugevdaks I lisa osaliste eesmärgikindlust ning aitaks vähendada metsandusest ja maakasutusest põhjustatud heiteid, ning nõuab, et I lisa osalised peaksid arvestust LULUFCist tingitud heite suurenemise üle ning täidaksid oma kohustust kaitsta ja edendada kasvuhoonegaaside neeldajaid ja reservuaare; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et Cancúnis sõlmitaks maakasutuse, maakasutuse muutumise ja metsanduse (LULUCF) rangete eeskirjade kohta kokkulepe, mis tugevdaks I lisa osaliste eesmärgikindlust ning aitaks vähendada metsandusest ja maakasutusest põhjustatud heiteid, ning nõuab, et I lisa osalised peaksid arvestust LULUFCist tingitud heite suurenemise üle ning täidaksid oma kohustust kaitsta ja edendada kasvuhoonegaaside neeldajaid ja reservuaare;

| 12. | on arvamusel, et ELi nn kliimadiplomaatia tulevane tegevus peaks keskenduma tugevale poliitilisele koostööle kolmandate riikidega, poliitikale, mille eesmärk on luua tõhusaid mehhanisme rahvusvaheliseks koostööks kliimamuutuste alal nii ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames kui ka sellest väljaspool, ning kliimakoostööle kolmandate riikidega, et praktiliselt toetada vähese CO2-heitega, kliimamuutustele vastupanuvõimelist arengut kogu maailmas; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et ELi nn kliimadiplomaatia tulevane tegevus peaks keskenduma tugevale poliitilisele koostööle kolmandate riikidega, poliitikale, mille eesmärk on luua tõhusaid mehhanisme rahvusvaheliseks koostööks kliimamuutuste alal nii ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames kui ka sellest väljaspool, ning kliimakoostööle kolmandate riikidega, et praktiliselt toetada vähese CO2-heitega, kliimamuutustele vastupanuvõimelist arengut kogu maailmas;

| 13. | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja ökosüsteemipõhise vaatenurga rakendamine on kõige tõhusamad ja ökonoomsemad kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiad; kinnitab oma seisukohta, et leevendamine ja kohanemine ei saa olla ainult tehnoloogiline; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja ökosüsteemipõhise vaatenurga rakendamine on kõige tõhusamad ja ökonoomsemad kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiad; kinnitab oma seisukohta, et leevendamine ja kohanemine ei saa olla ainult tehnoloogiline;

Kohustus vähendada heidet

| 14. | kordab, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma esitatud teaduslike tõendite alusel eeldab 2 °C eesmärk seda, et maailma kasvuhoonegaaside heide saavutab hiljemalt 2015. aastaks kõrgeima taseme ning väheneb vähemalt 50 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega 2050. aastaks ja väheneb ka pärast seda; |
| --- | --- |

14.

kordab, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma esitatud teaduslike tõendite alusel eeldab 2 °C eesmärk seda, et maailma kasvuhoonegaaside heide saavutab hiljemalt 2015. aastaks kõrgeima taseme ning väheneb vähemalt 50 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega 2050. aastaks ja väheneb ka pärast seda;

| 15. | nõuab tungivalt, et kõik rahvusvahelised partnerid, teiste hulgas USA ja Hiina, võtaksid ambitsioonikama kohustuse vähendada heidet ühise, kuid erineva vastutuse põhimõttel, et tagada kooskõla 2 °C eesmärgiga; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et kõik rahvusvahelised partnerid, teiste hulgas USA ja Hiina, võtaksid ambitsioonikama kohustuse vähendada heidet ühise, kuid erineva vastutuse põhimõttel, et tagada kooskõla 2 °C eesmärgiga;

| 16. | kordab, et Euroopa Liidu edasise majanduskasvu huvides tuleb Euroopa Liidus võtta vastu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 30 % võrra 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega; |
| --- | --- |

16.

kordab, et Euroopa Liidu edasise majanduskasvu huvides tuleb Euroopa Liidus võtta vastu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 30 % võrra 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega;

| 17. | väljendab rahulolu komisjoni teatisega ja analüüsidega selle kohta, mis on vajalik, et vähendada heidet 30 % võrra; toetab teatises esitatud ideed, et rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustest sõltumatult on ELi enda huvides püüda saavutada üle 20 %-list heite vähendamise eesmärki, sest see toetab samal ajal ka keskkonnahoidlike töökohtade loomist, majanduskasvu ning julgeolekut; |
| --- | --- |

17.

väljendab rahulolu komisjoni teatisega ja analüüsidega selle kohta, mis on vajalik, et vähendada heidet 30 % võrra; toetab teatises esitatud ideed, et rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustest sõltumatult on ELi enda huvides püüda saavutada üle 20 %-list heite vähendamise eesmärki, sest see toetab samal ajal ka keskkonnahoidlike töökohtade loomist, majanduskasvu ning julgeolekut;

| 18. | tuletab meelde, et majanduskriisi tagajärjel vähenenud heite tõttu on 2020. aastaks 20 % võrra vähendamise eesmärgi saavutamise aastane maksumus vähenenud ühe kolmandiku võrra – 70 miljardilt eurolt 48 miljardile eurole – ning et 30 % võrra vähendamise hinnanguline maksumus on praegu 11 miljardit eurot rohkem kui 20 % vähendamise maksumus, st et see lisakulu on väiksem kui 0,1 % ELi majanduse väärtusest; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde, et majanduskriisi tagajärjel vähenenud heite tõttu on 2020. aastaks 20 % võrra vähendamise eesmärgi saavutamise aastane maksumus vähenenud ühe kolmandiku võrra – 70 miljardilt eurolt 48 miljardile eurole – ning et 30 % võrra vähendamise hinnanguline maksumus on praegu 11 miljardit eurot rohkem kui 20 % vähendamise maksumus, st et see lisakulu on väiksem kui 0,1 % ELi majanduse väärtusest;

| 19. | möönab, et 2 C eesmärk on võimalik saavutada ainult siis, kui ka arengumaad rühmana, eelkõige arenenumad arengumaad, vähendavad oluliselt ja arvuliselt mõõdetavalt praegust prognoositud heite suurenemise kiirust 2020. aastaks suurusjärgus 15–30 % alla harilikku stsenaariumit, ning seetõttu on vaja arenenud riikide toetust finants- ja tehnilise ning tehnoloogilise suutlikkuse loomiseks; tunnistab, et madalamate temperatuuride alaste eesmärkide saavutamiseks on vaja suuremat toetust; |
| --- | --- |

19.

möönab, et 2 C eesmärk on võimalik saavutada ainult siis, kui ka arengumaad rühmana, eelkõige arenenumad arengumaad, vähendavad oluliselt ja arvuliselt mõõdetavalt praegust prognoositud heite suurenemise kiirust 2020. aastaks suurusjärgus 15–30 % alla harilikku stsenaariumit, ning seetõttu on vaja arenenud riikide toetust finants- ja tehnilise ning tehnoloogilise suutlikkuse loomiseks; tunnistab, et madalamate temperatuuride alaste eesmärkide saavutamiseks on vaja suuremat toetust;

| 20. | rõhutab, et kliimamuutuste tagajärgede tõttu kannatavad kõige enam arengumaad ning seetõttu on rahvusvahelise kokkuleppe edukas sõlmimine just eelkõige nende huvides; tunneb heameelt selle üle, et mõned arengumaad, nagu Costa Rica ja Maldiivid, ning tärkava majandusega riigid, nagu Mehhiko ja Brasiilia, on võtnud endale väga tõsiseid kohustusi, ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et mõned muud tärkava majandusega riigid ei ole veel nende eeskuju järginud; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et kliimamuutuste tagajärgede tõttu kannatavad kõige enam arengumaad ning seetõttu on rahvusvahelise kokkuleppe edukas sõlmimine just eelkõige nende huvides; tunneb heameelt selle üle, et mõned arengumaad, nagu Costa Rica ja Maldiivid, ning tärkava majandusega riigid, nagu Mehhiko ja Brasiilia, on võtnud endale väga tõsiseid kohustusi, ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et mõned muud tärkava majandusega riigid ei ole veel nende eeskuju järginud;

| 21. | märgib, et kuna linnapiirkonnad toodavad 75 % CO2-heitkogustest, on linnad meie kliimamuutuste vastases võitluses esiplaanil; kiidab seetõttu heaks kohustused, mille võtsid endale Euroopa linnad, kes kirjutasid alla linnapeade paktile; väljendab rahulolu linnade kohustusega võidelda kliimamuutustega; tunnustab paljude Euroopa linnade transpordi ja liikuvuse valdkonnas tehtavaid jõupingutusi; rõhutab vajadust jätkata sama rada ning otsida rohkem keskkonnasõbralikke alternatiive, mis parandavad tavainimeste elukvaliteeti, tagades samal ajal kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja ülemaailmsel valitsustasandil tehtavate jõupingutuste vajaliku kooskõlastamise; |
| --- | --- |

21.

märgib, et kuna linnapiirkonnad toodavad 75 % CO2-heitkogustest, on linnad meie kliimamuutuste vastases võitluses esiplaanil; kiidab seetõttu heaks kohustused, mille võtsid endale Euroopa linnad, kes kirjutasid alla linnapeade paktile; väljendab rahulolu linnade kohustusega võidelda kliimamuutustega; tunnustab paljude Euroopa linnade transpordi ja liikuvuse valdkonnas tehtavaid jõupingutusi; rõhutab vajadust jätkata sama rada ning otsida rohkem keskkonnasõbralikke alternatiive, mis parandavad tavainimeste elukvaliteeti, tagades samal ajal kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja ülemaailmsel valitsustasandil tehtavate jõupingutuste vajaliku kooskõlastamise;

Rahastamine

| 22. | tuletab meelde, et arenenud riigid on Kopenhaageni kokkuleppega kohustunud ajavahemikus 2010–2012 andma uusi ja lisaressursse kogusummas vähemalt 30 miljardit USA dollarit ja 100 miljardit USA dollarit aastas kuni 2020. aastani ning pöörama erilist tähelepanu haavatavatele ja vähim arenenud riikidele; ergutab Euroopa Liitu hõlbustama nn rohelise kliimafondi asutamist, mille kaudu eraldataks igal aastal 100 miljardit USA dollarit alates 2020. aastast; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et arenenud riigid on Kopenhaageni kokkuleppega kohustunud ajavahemikus 2010–2012 andma uusi ja lisaressursse kogusummas vähemalt 30 miljardit USA dollarit ja 100 miljardit USA dollarit aastas kuni 2020. aastani ning pöörama erilist tähelepanu haavatavatele ja vähim arenenud riikidele; ergutab Euroopa Liitu hõlbustama nn rohelise kliimafondi asutamist, mille kaudu eraldataks igal aastal 100 miljardit USA dollarit alates 2020. aastast;

| 23. | tuletab meelde, et ELi ühine panus arengumaade jõupingutustesse kliimamuutuste leevendamiseks ja nende tagajärgedega kohanemiseks peaks olema täiendava iseloomuga ning ulatuma 2020. aastaks vähemalt 30 miljardi euroni aastas ja et see summa võib suureneda, kui saadakse uusi teadmisi kliimamuutuste tõsidusest ja nende põhjustatud kulude ulatusest; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et ELi ühine panus arengumaade jõupingutustesse kliimamuutuste leevendamiseks ja nende tagajärgedega kohanemiseks peaks olema täiendava iseloomuga ning ulatuma 2020. aastaks vähemalt 30 miljardi euroni aastas ja et see summa võib suureneda, kui saadakse uusi teadmisi kliimamuutuste tõsidusest ja nende põhjustatud kulude ulatusest;

| 24. | on arvamusel, et kiire rahastamise õigeaegne rakendamine on oluline tegur usaldusliku õhkkonna loomisel enne Cancúni ja hiljem; toonitab vajadust ELi ja liikmesriikide lubatud 7,2 miljardi euro järele, mis oleks ametliku arenguabi uus ja täiendav eelarve ning mida eraldataks tasakaalustatult kliimamuutustega kohanemisele ja nende leevendamisele, ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liit tagaks komisjoni kliimameetmete peadirektoraadi koordineerimisel täieliku läbipaistvuse rakendamist käsitlevate koordineeritud aruannete esitamisel Cancúnis ja seejärel iga aasta; |
| --- | --- |

24.

on arvamusel, et kiire rahastamise õigeaegne rakendamine on oluline tegur usaldusliku õhkkonna loomisel enne Cancúni ja hiljem; toonitab vajadust ELi ja liikmesriikide lubatud 7,2 miljardi euro järele, mis oleks ametliku arenguabi uus ja täiendav eelarve ning mida eraldataks tasakaalustatult kliimamuutustega kohanemisele ja nende leevendamisele, ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liit tagaks komisjoni kliimameetmete peadirektoraadi koordineerimisel täieliku läbipaistvuse rakendamist käsitlevate koordineeritud aruannete esitamisel Cancúnis ja seejärel iga aasta;

| 25. | rõhutab, et rahastamise järelevalve, aruandluse ning kontrollimise juures tuleb arvesse võtta õiglast ühist alammäära, millest suuremat osalust võib pidada uueks ja täiendavaks; soovitab, et alammääraks oleks pikaajaline kohustus anda 0,7 % rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks või muude sarnaste riiklike eesmärkide heaks, kui need on suuremad; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et rahastamise järelevalve, aruandluse ning kontrollimise juures tuleb arvesse võtta õiglast ühist alammäära, millest suuremat osalust võib pidada uueks ja täiendavaks; soovitab, et alammääraks oleks pikaajaline kohustus anda 0,7 % rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks või muude sarnaste riiklike eesmärkide heaks, kui need on suuremad;

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama kinni võetud kohustustest ja tagama, et kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks määratud vahendid lisanduksid ametliku arenguabi 0,7 % sihteesmärgile, ning täpsustama, millise osa kohustustest moodustab riiklik rahastamine; rõhutab lisaks, et selle eesmärgi täitmiseks on vaja mobiliseerida kõikidest võimalikest allikatest pärit siseriiklikud ja rahvusvahelised vahendid; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama kinni võetud kohustustest ja tagama, et kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks määratud vahendid lisanduksid ametliku arenguabi 0,7 % sihteesmärgile, ning täpsustama, millise osa kohustustest moodustab riiklik rahastamine; rõhutab lisaks, et selle eesmärgi täitmiseks on vaja mobiliseerida kõikidest võimalikest allikatest pärit siseriiklikud ja rahvusvahelised vahendid;

| 27. | rõhutab, et uute mehhanismide abil kliimamuutuste leevendamise ja nende tagajärgedega kohanemise rahastamise valdkonnas tuleks järgida ja rakendada end õigustanud arengupoliitika põhimõtteid, näiteks head valitsemistava ja demokraatlikku osalust otsuste tegemisel; nõuab lisaks, et abisaajad riigid peavad tõendama raha kulutamist esitatud ja heakskiidetud projektide peale; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et uute mehhanismide abil kliimamuutuste leevendamise ja nende tagajärgedega kohanemise rahastamise valdkonnas tuleks järgida ja rakendada end õigustanud arengupoliitika põhimõtteid, näiteks head valitsemistava ja demokraatlikku osalust otsuste tegemisel; nõuab lisaks, et abisaajad riigid peavad tõendama raha kulutamist esitatud ja heakskiidetud projektide peale;

| 28. | tuletab meelde, et rahastamisallikate leidmiseks ja investeeringute tegemiseks peaksid COP-16 läbirääkijad arvesse võtma riikide omavastutust, ressursside tõhusat kasutamist ja mõju maksimeerimist, tagades ühtlasi kõige nõrgemate riikide ja kogukondade rahastamise; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et rahastamisallikate leidmiseks ja investeeringute tegemiseks peaksid COP-16 läbirääkijad arvesse võtma riikide omavastutust, ressursside tõhusat kasutamist ja mõju maksimeerimist, tagades ühtlasi kõige nõrgemate riikide ja kogukondade rahastamise;

Järelevalve, aruandlus ja kontroll

| 29. | pooldab Kopenhaageni kokkuleppe järelevalve-, aruandlus- ja kontrollisätteid ning sätteid, milles nähakse ette rahvusvaheline konsulteerimine ja analüüs, ning nõuab tungivalt, et Euroopa Liit töötaks koos kõigi osalistega välja nende sätete rakendamise suunised, mis Cancúnis vastu võetaks; |
| --- | --- |

29.

pooldab Kopenhaageni kokkuleppe järelevalve-, aruandlus- ja kontrollisätteid ning sätteid, milles nähakse ette rahvusvaheline konsulteerimine ja analüüs, ning nõuab tungivalt, et Euroopa Liit töötaks koos kõigi osalistega välja nende sätete rakendamise suunised, mis Cancúnis vastu võetaks;

| 30. | tunnistab, et CO2-heitkoguste vähendamisel ELis seni saavutatud edu mõõtmisel ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud tööstusliku tootmise viimist väljapoole ELi piire, märgib, et ELis toimuva tarbimise tulemusel tekkivate CO2-heitkoguste tegelik vähenemine võib olla märgatavalt väiksem kui praegu välja pakutakse, ja on veendunud, et seda erinevust tuleb arvesse võtta nii ELi tulevase poliitika kujundamisel kui rahvusvahelistel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

30.

tunnistab, et CO2-heitkoguste vähendamisel ELis seni saavutatud edu mõõtmisel ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud tööstusliku tootmise viimist väljapoole ELi piire, märgib, et ELis toimuva tarbimise tulemusel tekkivate CO2-heitkoguste tegelik vähenemine võib olla märgatavalt väiksem kui praegu välja pakutakse, ja on veendunud, et seda erinevust tuleb arvesse võtta nii ELi tulevase poliitika kujundamisel kui rahvusvahelistel läbirääkimistel;

Koostöö arengumaadega ja kohanemine

| 31. | rõhutab arenenud riikide ajaloolist vastutust pöördumatute kliimamuutuste eest ning tuletab meelde kohustust abistada arengumaid ja vähim arenenud riike muutustega kohanemisel, sealhulgas toetades rahaliselt riiklikke kohanemisega seotud tegevusprogramme kui kliimamuutustega kohanemise olulisi vahendeid, mis edendavad isevastutust; |
| --- | --- |

31.

rõhutab arenenud riikide ajaloolist vastutust pöördumatute kliimamuutuste eest ning tuletab meelde kohustust abistada arengumaid ja vähim arenenud riike muutustega kohanemisel, sealhulgas toetades rahaliselt riiklikke kohanemisega seotud tegevusprogramme kui kliimamuutustega kohanemise olulisi vahendeid, mis edendavad isevastutust;

| 32. | möönab, et oluline on ennetav kohanemine kliimamuutuste vältimatute tagajärgedega, eelkõige nendes maailma piirkondades, mida kliima muutumine kõige rohkem mõjutab, ning eriti kõige nõrgemate ühiskonnarühmade kaitseks, nõuab seetõttu, et Cancúnis sõlmitav kokkulepe sisaldaks tugevaid poliitilisi ja rahalisi kohustusi kõnealuste arengumaade suutlikkuse suurendamise toetuseks; |
| --- | --- |

32.

möönab, et oluline on ennetav kohanemine kliimamuutuste vältimatute tagajärgedega, eelkõige nendes maailma piirkondades, mida kliima muutumine kõige rohkem mõjutab, ning eriti kõige nõrgemate ühiskonnarühmade kaitseks, nõuab seetõttu, et Cancúnis sõlmitav kokkulepe sisaldaks tugevaid poliitilisi ja rahalisi kohustusi kõnealuste arengumaade suutlikkuse suurendamise toetuseks;

| 33. | kiidab heaks Kopenhaagenis tehtud otsuse tehnoloogiamehhanismi loomise kohta; palub, et EL ja selle liikmesriigid tugevdaksid olemasolevat kliimapartnerlust arengumaadega ning sõlmiksid uusi partnersuhteid, suurendades rahastamist tehnoloogia arendamise ja ülekande, intellektuaalomandi õigusi käsitlevate kokkulepete saavutamise ja institutsioonide suutlikkuse suurendamise toetuseks; |
| --- | --- |

33.

kiidab heaks Kopenhaagenis tehtud otsuse tehnoloogiamehhanismi loomise kohta; palub, et EL ja selle liikmesriigid tugevdaksid olemasolevat kliimapartnerlust arengumaadega ning sõlmiksid uusi partnersuhteid, suurendades rahastamist tehnoloogia arendamise ja ülekande, intellektuaalomandi õigusi käsitlevate kokkulepete saavutamise ja institutsioonide suutlikkuse suurendamise toetuseks;

| 34. | rõhutab, et arenguperspektiiv on paljude arengumaade ja tärkava majandusega riikide jaoks eluliselt tähtis;l võtab teadmiseks, et seda tuleks läbirääkimistel rohkem arvesse võtta, ning kordab ELi lubadust toetada vähemarenenud riike nende püüdlustes kõrgema elatustaseme poole; rõhutab, et kõrgemat elatustaset on võimalik tagada säästvamate lahenduste valimisega; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et arenguperspektiiv on paljude arengumaade ja tärkava majandusega riikide jaoks eluliselt tähtis;l võtab teadmiseks, et seda tuleks läbirääkimistel rohkem arvesse võtta, ning kordab ELi lubadust toetada vähemarenenud riike nende püüdlustes kõrgema elatustaseme poole; rõhutab, et kõrgemat elatustaset on võimalik tagada säästvamate lahenduste valimisega;

| 35. | rõhutab, et Kyoto protokolli I lisa osaliste hulka mittekuuluvaid riike ei saa käsitleda ühtse rühmana, sest nende kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise võimed on erinevad; toonitab täiendavalt, et mitmed neist riikidest on praegu juba olulised CO2-heitkoguste tekitajad ja nende CO2-heitkoguste kasvu määr on kõrge; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et Kyoto protokolli I lisa osaliste hulka mittekuuluvaid riike ei saa käsitleda ühtse rühmana, sest nende kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise võimed on erinevad; toonitab täiendavalt, et mitmed neist riikidest on praegu juba olulised CO2-heitkoguste tekitajad ja nende CO2-heitkoguste kasvu määr on kõrge;

| 36. | rõhutab, et ELi tulemuslikus kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegias tuleb keskenduda sellele, et oleks tagatud ühtne poliitika ja keskkonnaküsimustega arvestamine arenguprojektides; rõhutab eriti vajadust soosida arenguteid, mis viivad mitmekesisema ja detsentraliseerituma majanduse poole; peab samal ajal ülimalt kahetsusväärseks asjaolu, et EL ei ole seni kuigivõrd suutnud arengukoostöös ja muudes poliitikavaldkondades keskkonnaküsimustega arvestada; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et ELi tulemuslikus kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegias tuleb keskenduda sellele, et oleks tagatud ühtne poliitika ja keskkonnaküsimustega arvestamine arenguprojektides; rõhutab eriti vajadust soosida arenguteid, mis viivad mitmekesisema ja detsentraliseerituma majanduse poole; peab samal ajal ülimalt kahetsusväärseks asjaolu, et EL ei ole seni kuigivõrd suutnud arengukoostöös ja muudes poliitikavaldkondades keskkonnaküsimustega arvestada;

| 37. | tuletab meelde, et märkimisväärne osa arengumaades tekkivatest kasvuhoonegaaside heitkogustest tuleneb maakasutuse muutustest ja põllumajandusest; palub ELil edendada säästvat põllumajandust, eriti vähim arenenud riikides, sest see aitab lisaks kliimamuutuste leevendamisele ka vaesust vähendada, mitmekesistades kohalike kogukondade tuluallikaid; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et märkimisväärne osa arengumaades tekkivatest kasvuhoonegaaside heitkogustest tuleneb maakasutuse muutustest ja põllumajandusest; palub ELil edendada säästvat põllumajandust, eriti vähim arenenud riikides, sest see aitab lisaks kliimamuutuste leevendamisele ka vaesust vähendada, mitmekesistades kohalike kogukondade tuluallikaid;

| 38. | palub ELil toetada seda, et Rahvusvaheline Põlisrahvaste Foorum saaks COP 16 läbirääkimiste osaliseks, kuna niisugustele rahvastele avaldavad kliimamuutused ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise mehhanismid eriti tugevat mõju; |
| --- | --- |

38.

palub ELil toetada seda, et Rahvusvaheline Põlisrahvaste Foorum saaks COP 16 läbirääkimiste osaliseks, kuna niisugustele rahvastele avaldavad kliimamuutused ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise mehhanismid eriti tugevat mõju;

| 39. | rõhutab, et ühine kliimamuutuste vastane tegevus peab toimuma tugeva haldusstruktuuri kaudu ning menetluste varal, mis annavad arengumaadele suurema kaasarääkimisvõimaluse, ning kutsub seetõttu ELi üles toetama kaasavat, läbipaistvat ja õiglast institutsioonilist süsteemi, mis tagaks arenenud riikide ja arengumaade võrdse esindatuse haldusorganites; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et ühine kliimamuutuste vastane tegevus peab toimuma tugeva haldusstruktuuri kaudu ning menetluste varal, mis annavad arengumaadele suurema kaasarääkimisvõimaluse, ning kutsub seetõttu ELi üles toetama kaasavat, läbipaistvat ja õiglast institutsioonilist süsteemi, mis tagaks arenenud riikide ja arengumaade võrdse esindatuse haldusorganites;

Metsade hävitamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine arengumaades ja kõrbestumine

| 40. | rõhutab, et looduslikud kasvuhoonegaaside sidujad, nagu metsad, on oma CO2 sidumise võimest tulenevalt tõhus kliimamuutuste leevendamise vahend, ning nõuab tungivalt, et lepinguosalised tunnistaksid vajadust kaitsta metsi ning koostada metsastamispoliitika, mis tuleks liita rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppega; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et looduslikud kasvuhoonegaaside sidujad, nagu metsad, on oma CO2 sidumise võimest tulenevalt tõhus kliimamuutuste leevendamise vahend, ning nõuab tungivalt, et lepinguosalised tunnistaksid vajadust kaitsta metsi ning koostada metsastamispoliitika, mis tuleks liita rahvusvahelise kliimamuutusi käsitleva kokkuleppega;

| 41. | on seisukohal, et tuleb anda märkimisväärset rahalist toetust ning tehnilist ja haldusabi troopiliste metsade suuremahulise hävitamise peatamiseks hiljemalt 2020. aastaks, ning kordab, et seda ajalist raamistikku silmas pidades on kõige realistlikum abinõu avalikest vahenditest rahastamine; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit töötaks selle nimel, et Cancúnis tehakse konkreetsed otsused ning seatakse erieesmärgid raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise kohta; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et tuleb anda märkimisväärset rahalist toetust ning tehnilist ja haldusabi troopiliste metsade suuremahulise hävitamise peatamiseks hiljemalt 2020. aastaks, ning kordab, et seda ajalist raamistikku silmas pidades on kõige realistlikum abinõu avalikest vahenditest rahastamine; nõuab tungivalt, et Euroopa Liit töötaks selle nimel, et Cancúnis tehakse konkreetsed otsused ning seatakse erieesmärgid raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise kohta;

| 42. | kutsub ELi üles aktiivselt toetama REDD+ mehhanismi, et metsade hävitamisele viivaid tegureid paremini kindlaks teha ning tagada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade tulemuslik osavõtt järelevalvest ja aruandmisest; palub lisaks ELil hoolitseda selle eest, et REDD sisaldaks kaitsemeetmeid või käitumisjuhiseid, et tagada metsades elavate inimeste õiguste austamine ja metsade hävimise tõhus peatamine; |
| --- | --- |

42.

kutsub ELi üles aktiivselt toetama REDD+ mehhanismi, et metsade hävitamisele viivaid tegureid paremini kindlaks teha ning tagada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade tulemuslik osavõtt järelevalvest ja aruandmisest; palub lisaks ELil hoolitseda selle eest, et REDD sisaldaks kaitsemeetmeid või käitumisjuhiseid, et tagada metsades elavate inimeste õiguste austamine ja metsade hävimise tõhus peatamine;

| 43. | toetab sellise mehhanismi loomist, mille abil vähendada metsade hävitamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevaid heitkoguseid ning suurendada kasvuhoonegaaside loomulikku kõrvaldamist, mis aitab kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele; toetab ka arengumaades metsade säilitamise, metsa säästva majandamise ja metsa süsinikuvarude parandamise (REDD+) rolli; |
| --- | --- |

43.

toetab sellise mehhanismi loomist, mille abil vähendada metsade hävitamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevaid heitkoguseid ning suurendada kasvuhoonegaaside loomulikku kõrvaldamist, mis aitab kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele; toetab ka arengumaades metsade säilitamise, metsa säästva majandamise ja metsa süsinikuvarude parandamise (REDD+) rolli;

| 44. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et REDD-mehhanismi rahastamine põhineb nii laial metsa määratlusel, mis hõlmab võõrliikidest koosnevaid monokultuurseid istandusi; arvab, et niisuguse määratluse tulemusel võivad toetuse taotlemiseks ergutust saada hoopis ärieesmärkidega istandused, selle asemel et see antaks vanade ja iidsete metsade kaitseks, kus seda on hädasti vaja; |
| --- | --- |

44.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et REDD-mehhanismi rahastamine põhineb nii laial metsa määratlusel, mis hõlmab võõrliikidest koosnevaid monokultuurseid istandusi; arvab, et niisuguse määratluse tulemusel võivad toetuse taotlemiseks ergutust saada hoopis ärieesmärkidega istandused, selle asemel et see antaks vanade ja iidsete metsade kaitseks, kus seda on hädasti vaja;

| 45. | kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tegema teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi ning muude rahvusvaheliste koostööorganite kaudu koostööd metsa kohta uue, bioomil põhineva ÜRO määratluse koostamiseks, et kajastada suurt bioloogilist mitmekesisust ja bioomide erinevaid süsinikuväärtusi ning teha selget vahet loodusliku metsa ja monokultuurist või võõrliikidest koosneva metsa vahel; |
| --- | --- |

45.

kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tegema teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi ning muude rahvusvaheliste koostööorganite kaudu koostööd metsa kohta uue, bioomil põhineva ÜRO määratluse koostamiseks, et kajastada suurt bioloogilist mitmekesisust ja bioomide erinevaid süsinikuväärtusi ning teha selget vahet loodusliku metsa ja monokultuurist või võõrliikidest koosneva metsa vahel;

| 46. | on seisukohal, et kolme Rio konventsiooni – bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja kõrbestumisega võitlemise ÜRO konventsiooni – koostoimet tuleks suurendada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama ideed, et 2012. aastal toimuva Rio+ 20 tippkohtumise raames korraldataks kolme Rio konventsiooni teemal kõrgetasemeline kohtumine; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et kolme Rio konventsiooni – bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja kõrbestumisega võitlemise ÜRO konventsiooni – koostoimet tuleks suurendada; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aktiivselt toetama ideed, et 2012. aastal toimuva Rio+ 20 tippkohtumise raames korraldataks kolme Rio konventsiooni teemal kõrgetasemeline kohtumine;

| 47. | rõhutab, et vastavalt ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsioonile kuulub juurdepääs joogiveele inimõiguste hulka ja selle resolutsiooni kohaselt on vee kaitse eriti oluline, kuna kliimamuutused mõjutavad veevarusid tugevasti ning see võib viia kättesaadava vee, eriti joogivee kvaliteedi ja hulga vähenemisele; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et vastavalt ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsioonile kuulub juurdepääs joogiveele inimõiguste hulka ja selle resolutsiooni kohaselt on vee kaitse eriti oluline, kuna kliimamuutused mõjutavad veevarusid tugevasti ning see võib viia kättesaadava vee, eriti joogivee kvaliteedi ja hulga vähenemisele;

Üleminek säästvale majandusele ja tööstusele

| 48. | toonitab, et paljudes riikides ollakse kiiresti üle minemas uuele säästvale majandusele, põhjendades seda muuhulgas kliimakaitse, varude nappuse ja varude tõhusa kasutamise vajadusega, energiajulgeoleku-, innovatsiooni- või konkurentsikaalutlustega; võtab teadmiseks ulatuslikud majanduse ergutamise kavad, mille eesmärk on toetada säästvale energiavarustusele üleminekut sellistes riikides nagu USA ja Hiina; |
| --- | --- |

48.

toonitab, et paljudes riikides ollakse kiiresti üle minemas uuele säästvale majandusele, põhjendades seda muuhulgas kliimakaitse, varude nappuse ja varude tõhusa kasutamise vajadusega, energiajulgeoleku-, innovatsiooni- või konkurentsikaalutlustega; võtab teadmiseks ulatuslikud majanduse ergutamise kavad, mille eesmärk on toetada säästvale energiavarustusele üleminekut sellistes riikides nagu USA ja Hiina;

| 49. | nõuab kokkuleppe sõlmimist võrdsete rahvusvaheliste tingimuste kohta, mis esitatakse palju süsinikuheiteid tekitavatele tööstusettevõtetele; rõhutab, et tähtis on saavutada siduv rahvusvaheline kokkulepe ELi liikmesriikide tööstuse konkurentsivõime tagamiseks; toonitab seetõttu Bali tegevuskava tähtsust; |
| --- | --- |

49.

nõuab kokkuleppe sõlmimist võrdsete rahvusvaheliste tingimuste kohta, mis esitatakse palju süsinikuheiteid tekitavatele tööstusettevõtetele; rõhutab, et tähtis on saavutada siduv rahvusvaheline kokkulepe ELi liikmesriikide tööstuse konkurentsivõime tagamiseks; toonitab seetõttu Bali tegevuskava tähtsust;

Säästev majandus ja tehnoloogiakoostöö

| 50. | on veendunud, et hoolimata rahvusvaheliste läbirääkimiste edenemisest peaks Euroopa Liit kiiresti heaks kiitma poliitika ja vahendid, mis on vajalikud, et edendada säästvamat, vähese CO2-heitega ja ressursitõhusat majandust ning seeläbi leevendada kliimamuutusi, parandada õhu ja keskkonna kvaliteeti, kehtestada nõudlikumad tervishoiustandardid, edendada energiajulgeolekut, luua uusi töökohti ja tagada, et Euroopa Liidust saab kõige konkurentsivõimelisem ning säästvam majandus maailmas, kus investeeringuid suunatakse üha enam puhtamale tehnoloogiale; |
| --- | --- |

50.

on veendunud, et hoolimata rahvusvaheliste läbirääkimiste edenemisest peaks Euroopa Liit kiiresti heaks kiitma poliitika ja vahendid, mis on vajalikud, et edendada säästvamat, vähese CO2-heitega ja ressursitõhusat majandust ning seeläbi leevendada kliimamuutusi, parandada õhu ja keskkonna kvaliteeti, kehtestada nõudlikumad tervishoiustandardid, edendada energiajulgeolekut, luua uusi töökohti ja tagada, et Euroopa Liidust saab kõige konkurentsivõimelisem ning säästvam majandus maailmas, kus investeeringuid suunatakse üha enam puhtamale tehnoloogiale;

| 51. | märgib, et kliimamuutus on üleilmne probleem ning sellele ei ole üht ja ainust poliitilist ja tehnoloogilist lahendust, kuid olemasolevate võimaluste ühendamine ja kõigi majanduse ning ühiskonna valdkondade tõhususe oluline suurendamine nii arenenud riikides kui ka arengumaades aitaks ressursside ja jaotamise probleemi lahendada ning valmistada ette kolmandat tööstusrevolutsiooni; |
| --- | --- |

51.

märgib, et kliimamuutus on üleilmne probleem ning sellele ei ole üht ja ainust poliitilist ja tehnoloogilist lahendust, kuid olemasolevate võimaluste ühendamine ja kõigi majanduse ning ühiskonna valdkondade tõhususe oluline suurendamine nii arenenud riikides kui ka arengumaades aitaks ressursside ja jaotamise probleemi lahendada ning valmistada ette kolmandat tööstusrevolutsiooni;

| 52. | rõhutab, et üksmeelele jõudmine võiks anda vajaliku tõuke nn säästva uue kokkuleppe saavutamiseks, mis edendaks säästvat majanduskasvu ja keskkonnasäästliku tehnoloogia kasutamist, suurendaks energia kasutamise tõhusust hoonetes ja transpordis, vähendaks energiasõltuvust ning tagaks tööhõive ja sotsiaalse ning majandusliku ühtekuuluvuse nii arenenud kui arengumaades; tuletab sellega seoses meelde kohustusi, mille EL on juba võtnud; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et üksmeelele jõudmine võiks anda vajaliku tõuke nn säästva uue kokkuleppe saavutamiseks, mis edendaks säästvat majanduskasvu ja keskkonnasäästliku tehnoloogia kasutamist, suurendaks energia kasutamise tõhusust hoonetes ja transpordis, vähendaks energiasõltuvust ning tagaks tööhõive ja sotsiaalse ning majandusliku ühtekuuluvuse nii arenenud kui arengumaades; tuletab sellega seoses meelde kohustusi, mille EL on juba võtnud;

| 53. | tuletab meelde G20 kliimapoliitika kokkulepet fossiilkütuste subsideerimise järkjärgulise lõpetamise kohta ning palub komisjonil esitada ettepanekud selle lepingu elluviimise Euroopa strateegia kohta, lisades vajaduse korral ajakava ja sotsiaalsed hüvitusmehhanismid; |
| --- | --- |

53.

tuletab meelde G20 kliimapoliitika kokkulepet fossiilkütuste subsideerimise järkjärgulise lõpetamise kohta ning palub komisjonil esitada ettepanekud selle lepingu elluviimise Euroopa strateegia kohta, lisades vajaduse korral ajakava ja sotsiaalsed hüvitusmehhanismid;

Teadusuuringud ja tehnoloogia

| 54. | on veendunud, et vaja on tehnoloogia ning tehnoloogilise koostöö üldist ümberkorraldamist, et tagada kõigi riikide juurdepääs taskukohasele säästvale tehnoloogiale; märgib, et mis tahes tulevaste lepingutega tuleks tagada töökindlad mehhanismid, millega reguleeritakse juurdepääsu puhtale tehnoloogiale; |
| --- | --- |

54.

on veendunud, et vaja on tehnoloogia ning tehnoloogilise koostöö üldist ümberkorraldamist, et tagada kõigi riikide juurdepääs taskukohasele säästvale tehnoloogiale; märgib, et mis tahes tulevaste lepingutega tuleks tagada töökindlad mehhanismid, millega reguleeritakse juurdepääsu puhtale tehnoloogiale;

| 55. | peab väga vajalikuks uut lähenemisviisi tehnoloogilise koostöö osas, et kiirendada innovatsiooni ning selle rakendamist, võimaldades seega iga riigi jaoks juurdepääsu taskukohasele keskkonnatehnoloogiale; |
| --- | --- |

55.

peab väga vajalikuks uut lähenemisviisi tehnoloogilise koostöö osas, et kiirendada innovatsiooni ning selle rakendamist, võimaldades seega iga riigi jaoks juurdepääsu taskukohasele keskkonnatehnoloogiale;

| 56. | märgib, et kuna kliimamuutuste vastane võitlus nõuab heitkoguste vähendamist ja meie üldise ökoloogilise jalajälje kahandamist, on innovatsioonil kõnealuse vajaliku muutuse saavutamisel määrav tähtsus; innovatsioon peab seetõttu olema säästev, keskkonnahoidlik, sotsiaalne, õiglane ja taskukohane; |
| --- | --- |

56.

märgib, et kuna kliimamuutuste vastane võitlus nõuab heitkoguste vähendamist ja meie üldise ökoloogilise jalajälje kahandamist, on innovatsioonil kõnealuse vajaliku muutuse saavutamisel määrav tähtsus; innovatsioon peab seetõttu olema säästev, keskkonnahoidlik, sotsiaalne, õiglane ja taskukohane;

| 57. | juhib tähelepanu sellele, et nimetatud mehhanismi juurde võiks kuuluda kliimavaldkonna innovatsioonikeskuste võrgustik, mis hõlbustaks tehnoloogia arendamist, koostööd, levitamist ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

57.

juhib tähelepanu sellele, et nimetatud mehhanismi juurde võiks kuuluda kliimavaldkonna innovatsioonikeskuste võrgustik, mis hõlbustaks tehnoloogia arendamist, koostööd, levitamist ja innovatsiooni;

| 58. | rõhutab, et läbimurdelise tehnoloogia väljatöötamine ja kasutuselevõtmine on otsustavalt tähtis nii kliimamuutuste vastases võitluses kui ka ELi partnerriikide veenmisel kogu maailmas, et heitkoguste vähendamine on võimalik ilma konkurentsivõime ja töökohtade vähenemiseta; palub komisjonil kaaluda mitmesuguseid viise kliimasõbraliku innovatsiooni soodustamiseks, nt eesrindlike ettevõtjate tunnustamise kaudu; nõuab, et võetaks rahvusvaheline kohustus suurendada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, eelkõige olulistes sektorites väljatöötatud läbimurdelisse tehnoloogiasse; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et läbimurdelise tehnoloogia väljatöötamine ja kasutuselevõtmine on otsustavalt tähtis nii kliimamuutuste vastases võitluses kui ka ELi partnerriikide veenmisel kogu maailmas, et heitkoguste vähendamine on võimalik ilma konkurentsivõime ja töökohtade vähenemiseta; palub komisjonil kaaluda mitmesuguseid viise kliimasõbraliku innovatsiooni soodustamiseks, nt eesrindlike ettevõtjate tunnustamise kaudu; nõuab, et võetaks rahvusvaheline kohustus suurendada investeerimist teadus- ja arendustegevusse, eelkõige olulistes sektorites väljatöötatud läbimurdelisse tehnoloogiasse;

| 59. | märgib, et hiljutistes teadusülevaadetes toetatakse põhiseisukohta, et inimkonna põhjustatud ülemaailmse kliimasoojenemise pidurdamiseks tuleb vähendada CO2 ja muude kasvuhoonegaaside heitkoguseid; märgib, et on vaja täiendavaid uuringuid muuhulgas temperatuuritõusu ulatuse ja ajaskaala kohta, samuti kliimamuutuste piirkondliku ja kohaliku mõju kindlakstegemiseks ning maakasutuse, gaasitahma ja peente osakeste mõju ning ühtlasi vastavate kohanemismeetmete kohta; |
| --- | --- |

59.

märgib, et hiljutistes teadusülevaadetes toetatakse põhiseisukohta, et inimkonna põhjustatud ülemaailmse kliimasoojenemise pidurdamiseks tuleb vähendada CO2 ja muude kasvuhoonegaaside heitkoguseid; märgib, et on vaja täiendavaid uuringuid muuhulgas temperatuuritõusu ulatuse ja ajaskaala kohta, samuti kliimamuutuste piirkondliku ja kohaliku mõju kindlakstegemiseks ning maakasutuse, gaasitahma ja peente osakeste mõju ning ühtlasi vastavate kohanemismeetmete kohta;

| 60. | on veendunud, et kliimamuutus on ülimalt keerukas teema, mille uurimine hõlmab erinevaid teadusharusid ja mille kohta tehtud poliitilised otsused peavad olema teaduslike argumentidega kindlalt põhjendatud; seetõttu palub komisjonil hoida Euroopa Parlamenti pidevalt kursis kõigi uute oluliste teaduslike innovatsioonide ja edusammudega; |
| --- | --- |

60.

on veendunud, et kliimamuutus on ülimalt keerukas teema, mille uurimine hõlmab erinevaid teadusharusid ja mille kohta tehtud poliitilised otsused peavad olema teaduslike argumentidega kindlalt põhjendatud; seetõttu palub komisjonil hoida Euroopa Parlamenti pidevalt kursis kõigi uute oluliste teaduslike innovatsioonide ja edusammudega;

| 61. | rõhutab, et ELi eelarves tuleks tähelepanu pöörata teadusuuringutele, innovatsioonile ja tehnoloogia rakendamisele, et paremini kajastada ELi püüdeid kliimamuutuste pidurdamiseks ja säästvale majandusele üleminekuks; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et ELi eelarves tuleks tähelepanu pöörata teadusuuringutele, innovatsioonile ja tehnoloogia rakendamisele, et paremini kajastada ELi püüdeid kliimamuutuste pidurdamiseks ja säästvale majandusele üleminekuks;

Energia, energiatõhusus ja ressursitõhusus

| 62. | juhib tähelepanu sellele, et maailmas on umbkaudu kaks miljardit inimest, kellel puudub juurdepääs säästvale ja taskukohasele energiale; rõhutab, et energiapuuduse probleem tuleb lahendada viisil, mis on kooskõlas kliimapoliitika eesmärkidega; märgib, et on olemas energiatehnoloogia, mis vastab nii ülemaailmse keskkonnakaitse nõuetele kui kohalikele arenguvajadustele; |
| --- | --- |

62.

juhib tähelepanu sellele, et maailmas on umbkaudu kaks miljardit inimest, kellel puudub juurdepääs säästvale ja taskukohasele energiale; rõhutab, et energiapuuduse probleem tuleb lahendada viisil, mis on kooskõlas kliimapoliitika eesmärkidega; märgib, et on olemas energiatehnoloogia, mis vastab nii ülemaailmse keskkonnakaitse nõuetele kui kohalikele arenguvajadustele;

| 63. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et rahvusvahelisel tasandil ja eriti ELis ei käsitleta energiasäästmise võimalusi piisavalt; märgib, et energia säästmise ja energiatõhususe suurendamisega säästetakse ressursse, vähendatakse heitkoguseid, suurendatakse energiavarustuse kindlust, luuakse uusi töökohti ja suurendatakse majanduse konkurentsivõimet; palub ELil panna rahvusvahelistel läbirääkimistel energia säästmisele rohkem rõhku; |
| --- | --- |

63.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et rahvusvahelisel tasandil ja eriti ELis ei käsitleta energiasäästmise võimalusi piisavalt; märgib, et energia säästmise ja energiatõhususe suurendamisega säästetakse ressursse, vähendatakse heitkoguseid, suurendatakse energiavarustuse kindlust, luuakse uusi töökohti ja suurendatakse majanduse konkurentsivõimet; palub ELil panna rahvusvahelistel läbirääkimistel energia säästmisele rohkem rõhku;

| 64. | palub ELil panna rahvusvahelistel läbirääkimistel energia säästmisele rohkem rõhku; märgib sellega seoses ülimalt kahetsusväärset asjaolu, et EL ei püüa täita riigipeade ja valitsusjuhtide määratud eesmärki säästa 2020. aastaks 20 % energiast, kuna valitud on mittesiduv lähenemisviis; nõuab seetõttu, et EL annaks eeskuju ja komisjon teeks ettepanekud uute meetmete kohta, mis aitaks tagada, et nimetatud eesmärk täidetakse ja Euroopa ei jää ülemaailmsete tõhususe suurendamisele suunatud innovatsioonide osas teistest maha; |
| --- | --- |

64.

palub ELil panna rahvusvahelistel läbirääkimistel energia säästmisele rohkem rõhku; märgib sellega seoses ülimalt kahetsusväärset asjaolu, et EL ei püüa täita riigipeade ja valitsusjuhtide määratud eesmärki säästa 2020. aastaks 20 % energiast, kuna valitud on mittesiduv lähenemisviis; nõuab seetõttu, et EL annaks eeskuju ja komisjon teeks ettepanekud uute meetmete kohta, mis aitaks tagada, et nimetatud eesmärk täidetakse ja Euroopa ei jää ülemaailmsete tõhususe suurendamisele suunatud innovatsioonide osas teistest maha;

| 65. | toonitab, kui tähtis on ühendada kliimamuutuste vastane võitlus kohustusega vähendada meie üldist ökoloogilist jalajälge, püüdes säilitada loodusvarasid, sest ökoinnovaatilised tehnoloogiad ja vähese CO2-heitega alternatiivsed energiavalikud sõltuvad nappidest ressurssidest; |
| --- | --- |

65.

toonitab, kui tähtis on ühendada kliimamuutuste vastane võitlus kohustusega vähendada meie üldist ökoloogilist jalajälge, püüdes säilitada loodusvarasid, sest ökoinnovaatilised tehnoloogiad ja vähese CO2-heitega alternatiivsed energiavalikud sõltuvad nappidest ressurssidest;

Rahvusvaheline kaubandus

| 66. | rõhutab, võttes arvesse WTO lepingu preambulit ja GATTi kokkuleppe artikli XX punkte b, d ja g, et rahvusvaheline kaubandus ei tohi põhjustada loodusressursside ülekasutamist; rõhutab seoses WTO läbirääkimiste ja kahepoolsete kaubanduskokkulepetega, et kaubanduse, eriti looduslike toormaterjalide kaubanduse liberaliseerimine ei tohi ohustada ressursside säästvat majandamist; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, võttes arvesse WTO lepingu preambulit ja GATTi kokkuleppe artikli XX punkte b, d ja g, et rahvusvaheline kaubandus ei tohi põhjustada loodusressursside ülekasutamist; rõhutab seoses WTO läbirääkimiste ja kahepoolsete kaubanduskokkulepetega, et kaubanduse, eriti looduslike toormaterjalide kaubanduse liberaliseerimine ei tohi ohustada ressursside säästvat majandamist;

| 67. | juhib tähelepanu ELi võimalusele näidata head eeskuju, kõrvaldades takistused, näiteks tariifid ja maksud, rohelise tehnoloogia ning keskkonnahoidlike ja kliimasõbralike toodetega kauplemisel ning edendades keskkonnasõbralikke tooteid ja teenuseid, juhib sellega seoses tähelepanu Bali tegevuskavale ja Kopenhaageni rohelise kliima fondile; |
| --- | --- |

67.

juhib tähelepanu ELi võimalusele näidata head eeskuju, kõrvaldades takistused, näiteks tariifid ja maksud, rohelise tehnoloogia ning keskkonnahoidlike ja kliimasõbralike toodetega kauplemisel ning edendades keskkonnasõbralikke tooteid ja teenuseid, juhib sellega seoses tähelepanu Bali tegevuskavale ja Kopenhaageni rohelise kliima fondile;

Ülemaailmne CO2-turg

| 68. | kutsub ELi ja tema partnereid üles selgitama lähiajal välja kõige tõhusama viisi, kuidas tugevdada sidemeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja muude kauplemissüsteemide vahel, mille eesmärk on luua ülemaailmne CO2-turg, nii et tagataks mitmekesisemad heitkoguste vähendamise viisid, turu suurenemine ja turu likviidsuse kasv, läbipaistvus ning kokkuvõttes ressursside tõhusam jaotumine; |
| --- | --- |

68.

kutsub ELi ja tema partnereid üles selgitama lähiajal välja kõige tõhusama viisi, kuidas tugevdada sidemeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja muude kauplemissüsteemide vahel, mille eesmärk on luua ülemaailmne CO2-turg, nii et tagataks mitmekesisemad heitkoguste vähendamise viisid, turu suurenemine ja turu likviidsuse kasv, läbipaistvus ning kokkuvõttes ressursside tõhusam jaotumine;

| 69. | rõhutab aga, et seejuures tuleb õppust võtta hiljutisest finantskriisist ning ELi heitkogustega kauplemise süsteemi puudustest, et saavutada läbipaistvus, ennetada spekuleerimist ning kindlustada heitkoguste tegelik vähenemine; |
| --- | --- |

69.

rõhutab aga, et seejuures tuleb õppust võtta hiljutisest finantskriisist ning ELi heitkogustega kauplemise süsteemi puudustest, et saavutada läbipaistvus, ennetada spekuleerimist ning kindlustada heitkoguste tegelik vähenemine;

| 70. | kutsub ELi ja selle partnereid üles esitama lähitulevikus ettepanekud piirangute kehtestamiseks tööstusgaasiprojektide rahvusvaheliste lubatud koguse ühikute kuritarvitamise osas, hõlmates ka HFC-23 hävitamist 2012. aasta järgsetes heitkogustega kauplemise süsteemides ja eriti puhta arengu mehhanismi projektides ning tulevastes sektoripõhistes turumehhanismides; kutsub seetõttu ELi ja selle partnereid üles julgustama arenenumaid arengumaid panustama ülemaailmsetesse heitkoguste vähendamise jõupingutustesse oma asjakohaste meetmete abil, alustades odavaimatest heitkoguste vähendamise võimalustest; |
| --- | --- |

70.

kutsub ELi ja selle partnereid üles esitama lähitulevikus ettepanekud piirangute kehtestamiseks tööstusgaasiprojektide rahvusvaheliste lubatud koguse ühikute kuritarvitamise osas, hõlmates ka HFC-23 hävitamist 2012. aasta järgsetes heitkogustega kauplemise süsteemides ja eriti puhta arengu mehhanismi projektides ning tulevastes sektoripõhistes turumehhanismides; kutsub seetõttu ELi ja selle partnereid üles julgustama arenenumaid arengumaid panustama ülemaailmsetesse heitkoguste vähendamise jõupingutustesse oma asjakohaste meetmete abil, alustades odavaimatest heitkoguste vähendamise võimalustest;

| 71. | rõhutab, et ülemaailmse turukonkurentsi tingimustes kujutab kasvuhoonegaaside heite ülekandumine endast tõsist ohtu teatavates üldise tööstusliku tootmisahela seisukohast olulistes sektorites, kaasa arvatud kliimamuutuste vastases võitluses vajalikud tooted; nõuab, et komisjon analüüsiks seda ohtu põhjalikumalt ning teeks ettepanekud asjakohaste ja tõhusate meetmete kohta, et säilitada ELi majanduse rahvusvaheline konkurentsivõime ning vältida samal ajal ELi CO2-jalajälje suurenemist; |
| --- | --- |

71.

rõhutab, et ülemaailmse turukonkurentsi tingimustes kujutab kasvuhoonegaaside heite ülekandumine endast tõsist ohtu teatavates üldise tööstusliku tootmisahela seisukohast olulistes sektorites, kaasa arvatud kliimamuutuste vastases võitluses vajalikud tooted; nõuab, et komisjon analüüsiks seda ohtu põhjalikumalt ning teeks ettepanekud asjakohaste ja tõhusate meetmete kohta, et säilitada ELi majanduse rahvusvaheline konkurentsivõime ning vältida samal ajal ELi CO2-jalajälje suurenemist;

| 72. | nõuab projektipõhiste mehhanismide (nagu puhta arengu mehhanism ja ühisrakendus) reformi projektidele niisuguste rangete kvaliteedistandardite kehtestamise kaudu, mis tagavad inimõiguste austamise ning heitkoguste usaldusväärse, kontrollitava ja tegeliku täiendava vähendamise, mis samuti toetavad säästvat arengut arengumaades; toetab lisaks komisjoni seisukohta, et tuleks leppida kokku sektoripõhised mehhanismid majanduslikult arenenumate arengumaade jaoks 2012. aasta järgseks ajaks, samas kui puhta arengu mehhanism peaks jääma kättesaadavaks vähim arenenud riikidele; |
| --- | --- |

72.

nõuab projektipõhiste mehhanismide (nagu puhta arengu mehhanism ja ühisrakendus) reformi projektidele niisuguste rangete kvaliteedistandardite kehtestamise kaudu, mis tagavad inimõiguste austamise ning heitkoguste usaldusväärse, kontrollitava ja tegeliku täiendava vähendamise, mis samuti toetavad säästvat arengut arengumaades; toetab lisaks komisjoni seisukohta, et tuleks leppida kokku sektoripõhised mehhanismid majanduslikult arenenumate arengumaade jaoks 2012. aasta järgseks ajaks, samas kui puhta arengu mehhanism peaks jääma kättesaadavaks vähim arenenud riikidele;

| 73. | nõuab kindlalt, et EL ja selle liikmesriigid peavad täitma oma kliimamuutuste mõju leevendamise kohustused eelkõige ELi siseselt, ning tuletab kõigile osapooltele meelde, et paindlikke mehhanisme tuleks kasutada võimalikult vähe; |
| --- | --- |

73.

nõuab kindlalt, et EL ja selle liikmesriigid peavad täitma oma kliimamuutuste mõju leevendamise kohustused eelkõige ELi siseselt, ning tuletab kõigile osapooltele meelde, et paindlikke mehhanisme tuleks kasutada võimalikult vähe;

Rahvusvaheline õhu- ja meretransport

| 74. | tuletab meelde, et transport on kogu maailmas kõige rohkem kasvuhoonegaase tekitav tegevusvaldkond, mille arvele langeb 30 % arenenud riikide ja 23 % ülemaailmsetest heitkogustest; peab kahetsusväärseks edu puudumist ülemaailmse õhu- ja meretranspordi küsimusega tegelemisel ning rõhutab vajadust lisada rahvusvaheline õhu- ja meretransport ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel sõlmitavasse kokkuleppesse; |
| --- | --- |

74.

tuletab meelde, et transport on kogu maailmas kõige rohkem kasvuhoonegaase tekitav tegevusvaldkond, mille arvele langeb 30 % arenenud riikide ja 23 % ülemaailmsetest heitkogustest; peab kahetsusväärseks edu puudumist ülemaailmse õhu- ja meretranspordi küsimusega tegelemisel ning rõhutab vajadust lisada rahvusvaheline õhu- ja meretransport ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel sõlmitavasse kokkuleppesse;

| 75. | vältimaks kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist transpordi arvelt 2050. aastaks, kutsub Euroopa Liitu üles tagama, et õhu- ja meretranspordi kogu kliimamõju võetakse arvesse tulevases rahvusvahelises kokkuleppes ning et lennundus- ja merendussektori heitkoguste vähendamise eesmärgid on samad nagu muudes tööstusharudes; |
| --- | --- |

75.

vältimaks kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist transpordi arvelt 2050. aastaks, kutsub Euroopa Liitu üles tagama, et õhu- ja meretranspordi kogu kliimamõju võetakse arvesse tulevases rahvusvahelises kokkuleppes ning et lennundus- ja merendussektori heitkoguste vähendamise eesmärgid on samad nagu muudes tööstusharudes;

| 76. | tunneb heameelt selle üle, et kogu maailma lennuettevõtjad on võtnud kohustuse suurendada kuni 2020. aastani kütusesäästlikkust 1,5 % võrra aastas, et saavutada alates 2020. aastast CO2-neutraalne majanduskasv ning vähendada 2050. aastaks CO2-heitkoguseid 2005. aasta tasemega võrreldes 50 % võrra; |
| --- | --- |

76.

tunneb heameelt selle üle, et kogu maailma lennuettevõtjad on võtnud kohustuse suurendada kuni 2020. aastani kütusesäästlikkust 1,5 % võrra aastas, et saavutada alates 2020. aastast CO2-neutraalne majanduskasv ning vähendada 2050. aastaks CO2-heitkoguseid 2005. aasta tasemega võrreldes 50 % võrra;

| 77. | märgib, et pool maanteetranspordis tekkivatest heitkogustest langeb erasõidukite arvele ning olulise osa tööstuse heitkogustest moodustavad kütuse rafineerimisel tekkivad heitkogused; arvestades, et maanteetranspordi heitkogused pidevalt suurenevad, on seisukohal, et ka edaspidi tuleks võtta meetmeid, et nõuda tootjatelt sõidukite keskkonnamõju vähendamist ja energiatõhususe suurendamist; |
| --- | --- |

77.

märgib, et pool maanteetranspordis tekkivatest heitkogustest langeb erasõidukite arvele ning olulise osa tööstuse heitkogustest moodustavad kütuse rafineerimisel tekkivad heitkogused; arvestades, et maanteetranspordi heitkogused pidevalt suurenevad, on seisukohal, et ka edaspidi tuleks võtta meetmeid, et nõuda tootjatelt sõidukite keskkonnamõju vähendamist ja energiatõhususe suurendamist;

Euroopa Parlamendi delegatsioon

| 78. | on veendunud, et ELi delegatsioonil on kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel oluline roll, ning peab seetõttu vastuvõetamatuks, et eelmisel osaliste konverentsil ei olnud delegatsiooni kuulunud Euroopa Parlamendi liikmetel võimalik osaleda ELi kooskõlastuskoosolekutel; vastavalt Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel 2005. aasta mais sõlmitud ja 2009. aastal uuesti läbi räägitud raamkokkuleppele, peab komisjon, kui ta esindab Euroopa Ühendust, võimaldama Euroopa Parlamendi taotluse korral EP liikmete osalemist vaatlejatena ühenduse delegatsioonides, kes peavad läbirääkimisi mitmepoolsete lepingute üle; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218) kohaselt peab Euroopa Parlament andma oma nõusoleku liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vaheliste lepingute sõlmimiseks; ootab, et vähemalt Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhtidel võimaldataks osaleda Cancúnis toimuvatel ELi kooskõlastuskoosolekutel; |
| --- | --- |

78.

on veendunud, et ELi delegatsioonil on kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel oluline roll, ning peab seetõttu vastuvõetamatuks, et eelmisel osaliste konverentsil ei olnud delegatsiooni kuulunud Euroopa Parlamendi liikmetel võimalik osaleda ELi kooskõlastuskoosolekutel; vastavalt Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel 2005. aasta mais sõlmitud ja 2009. aastal uuesti läbi räägitud raamkokkuleppele, peab komisjon, kui ta esindab Euroopa Ühendust, võimaldama Euroopa Parlamendi taotluse korral EP liikmete osalemist vaatlejatena ühenduse delegatsioonides, kes peavad läbirääkimisi mitmepoolsete lepingute üle; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218) kohaselt peab Euroopa Parlament andma oma nõusoleku liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vaheliste lepingute sõlmimiseks; ootab, et vähemalt Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhtidel võimaldataks osaleda Cancúnis toimuvatel ELi kooskõlastuskoosolekutel;

*

* *

| 79. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega edastada see kõigile konventsiooniosalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

79.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega edastada see kõigile konventsiooniosalistele, kes ei ole ELi liikmed.

---

(1)  ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.

(2)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0174.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0042.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0019.

(6)  Koostanud Madalmaade keskkonnahindamise amet.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/87 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/87

---

Neljapäev, 25. november 2010Olukord Lääne-Saharas

P7_TA(2010)0443

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon olukorra kohta Lääne-Saharas

2012/C 99 E/16

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone Lääne-Sahara kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone Lääne-Sahara kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1920 (2010), millega laiendati Lääne-Sahara referendumi korraldamiseks loodud ÜRO missiooni (MINURSO) volitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1920 (2010), millega laiendati Lääne-Sahara referendumi korraldamiseks loodud ÜRO missiooni (MINURSO) volitusi;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri viimaseid (14. aprilli 2008. aasta, 13. aprilli 2009. aasta ja 6. aprilli 2010. aasta) aruandeid Julgeolekunõukogule olukorra kohta Lääne-Saharas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri viimaseid (14. aprilli 2008. aasta, 13. aprilli 2009. aasta ja 6. aprilli 2010. aasta) aruandeid Julgeolekunõukogule olukorra kohta Lääne-Saharas;

| — | võttes arvesse 3. mail 1979. aastal Maroko poolt ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mail 1979. aastal Maroko poolt ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| — | võttes arvesse Euroopa-Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, eelkõige selle lepingu artiklit 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa-Vahemere piirkonna lepingut, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahel, eelkõige selle lepingu artiklit 2;

| — | võttes arvesse ELi 7. detsembri 2009. aasta deklaratsiooni ELi-Maroko assotsiatsiooninõukogu kaheksanda kohtumise kohta ja 7. märtsil 2010. aastal toimunud esimese ELi-Maroko tippkohtumise ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 7. detsembri 2009. aasta deklaratsiooni ELi-Maroko assotsiatsiooninõukogu kaheksanda kohtumise kohta ja 7. märtsil 2010. aastal toimunud esimese ELi-Maroko tippkohtumise ühisavaldust;

| — | võttes eelkõige arvesse Lääne-Saharasse saadetud Euroopa Parlamendi ajutise delegatsiooni 2006. aasta septembri ja 2009. aasta jaanuari visiitide järeldusi, milles nõuti, tingimusel, et kõik osapooled on sellega nõus, Lääne-Sahara referendumi korraldamiseks loodud ÜRO missiooni (MINURSO) volituste laiendamist nii, et need hõlmaksid inimõiguste austamise jälgimist Lääne-Saharas, ning milles kutsuti ka komisjoni üles täiendavalt (või vajaduse korral) jälgima Rabatis asuva delegatsiooni kaudu inimõiguste olukorda Lääne-Saharas ja saatma kohapeale regulaarselt missioone; |
| --- | --- |

—

võttes eelkõige arvesse Lääne-Saharasse saadetud Euroopa Parlamendi ajutise delegatsiooni 2006. aasta septembri ja 2009. aasta jaanuari visiitide järeldusi, milles nõuti, tingimusel, et kõik osapooled on sellega nõus, Lääne-Sahara referendumi korraldamiseks loodud ÜRO missiooni (MINURSO) volituste laiendamist nii, et need hõlmaksid inimõiguste austamise jälgimist Lääne-Saharas, ning milles kutsuti ka komisjoni üles täiendavalt (või vajaduse korral) jälgima Rabatis asuva delegatsiooni kaudu inimõiguste olukorda Lääne-Saharas ja saatma kohapeale regulaarselt missioone;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lääne-Sahara kohta, eelkõige 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lääne-Sahara kohta, eelkõige 27. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni (1);

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 10. novembri 2010. aasta avaldust Lääne-Sahara kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 10. novembri 2010. aasta avaldust Lääne-Sahara kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 24. novembri 2010. aasta avaldusi olukorra kohta Lääne-Saharas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja komisjoni 24. novembri 2010. aasta avaldusi olukorra kohta Lääne-Saharas;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et mitu tuhat läänesaharalast lahkusid oma kodulinnadest ja lõid El Aaiúni lähedale Gdaim Izyki telklaagri, et avaldada rahumeelselt protesti oma sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku olukorra ning elamistingimuste vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mitu tuhat läänesaharalast lahkusid oma kodulinnadest ja lõid El Aaiúni lähedale Gdaim Izyki telklaagri, et avaldada rahumeelselt protesti oma sotsiaalse, poliitilise ja majandusliku olukorra ning elamistingimuste vastu;

| B. | arvestades, et mõne nädala möödudes oli neid ÜRO vaatlejate sõnul ligikaudu 15 000 ning arvestades, et ametivõimudega astuti dialoogi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõne nädala möödudes oli neid ÜRO vaatlejate sõnul ligikaudu 15 000 ning arvestades, et ametivõimudega astuti dialoogi;

| C. | arvestades, et pühapäeval, 24. oktoobril 2010. aastal tappis Maroko sõjavägi 14-aastase läänesaharalasest teismelise Nayem El-Garhi ja haavas veel viit inimest, kes püüdsid jõuda El Aaiúni lähedal asuvasse laagrisse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pühapäeval, 24. oktoobril 2010. aastal tappis Maroko sõjavägi 14-aastase läänesaharalasest teismelise Nayem El-Garhi ja haavas veel viit inimest, kes püüdsid jõuda El Aaiúni lähedal asuvasse laagrisse;

| D. | arvestades, et 8. novembril 2010. aastal sai Maroko julgeolekujõudude tegevuse käigus, mille eesmärk oli Gadaym Iziki protestilaagri laialiajamine, surma seni teadmata arv inimesi, nende hulgas politseinikud ja julgeolekutöötajad; arvestades, et teateid on tulnud ka märkimisväärse arvu vigastatud tsiviilisikute kohta, kuna julgeolekujõud kasutasid laagri laialiajamiseks pisargaasi ja kumminuiasid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 8. novembril 2010. aastal sai Maroko julgeolekujõudude tegevuse käigus, mille eesmärk oli Gadaym Iziki protestilaagri laialiajamine, surma seni teadmata arv inimesi, nende hulgas politseinikud ja julgeolekutöötajad; arvestades, et teateid on tulnud ka märkimisväärse arvu vigastatud tsiviilisikute kohta, kuna julgeolekujõud kasutasid laagri laialiajamiseks pisargaasi ja kumminuiasid;

| E. | arvestades, et need vahejuhtumid leidsid aset samal päeval, kui New Yorgis avati Lääne-Sahara staatust käsitlevate mitteametlike läbirääkimiste kolmas voor, milles osalevad Maroko, Polisario Rinne ning vaatlejariigid Mauritaania ja Alžeeria; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et need vahejuhtumid leidsid aset samal päeval, kui New Yorgis avati Lääne-Sahara staatust käsitlevate mitteametlike läbirääkimiste kolmas voor, milles osalevad Maroko, Polisario Rinne ning vaatlejariigid Mauritaania ja Alžeeria;

| F. | arvestades, et ajakirjanikke, ELi liikmesriikide ja piirkondlike parlamentide liikmeid ning Euroopa Parlamendi liikmeid takistati El Aaiúni ja Gdaim Izyki laagrisse sisenemast ning mõned neist aeti isegi El Aaiúnist välja; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ajakirjanikke, ELi liikmesriikide ja piirkondlike parlamentide liikmeid ning Euroopa Parlamendi liikmeid takistati El Aaiúni ja Gdaim Izyki laagrisse sisenemast ning mõned neist aeti isegi El Aaiúnist välja;

| G. | arvestades, et Hispaania kodanik Babi Hamday Buyema hukkus vägivaldselt asjaoludel, mis on endiselt kindlaks tegemata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hispaania kodanik Babi Hamday Buyema hukkus vägivaldselt asjaoludel, mis on endiselt kindlaks tegemata;

| H. | arvestades, et Lääne-Sahara dekoloniseerimisprotsessi ei ole suudetud 30 aasta jooksul lõpule viia; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Lääne-Sahara dekoloniseerimisprotsessi ei ole suudetud 30 aasta jooksul lõpule viia;

| I. | arvestades, et EL on endiselt mures Lääne-Sahara konflikti ning selle piirkondlike tagajärgede ja mõjude, sh Lääne-Sahara inimõiguste olukorra pärast; arvestades, et EL toetab täielikult ÜRO peasekretäri ja tema isikliku saadiku püüdlusi leida olukorrale õiglane, püsiv ja pooltele vastuvõetav poliitiline lahendus, mis annab Lääne-Sahara elanikele kooskõlas ÜRO resolutsioonidega enesemääramisõiguse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on endiselt mures Lääne-Sahara konflikti ning selle piirkondlike tagajärgede ja mõjude, sh Lääne-Sahara inimõiguste olukorra pärast; arvestades, et EL toetab täielikult ÜRO peasekretäri ja tema isikliku saadiku püüdlusi leida olukorrale õiglane, püsiv ja pooltele vastuvõetav poliitiline lahendus, mis annab Lääne-Sahara elanikele kooskõlas ÜRO resolutsioonidega enesemääramisõiguse;

| J. | arvestades, et paljud raportid on osutanud, et Lääne-Sahara loodusvarasid kasutatakse ilma, et kohalik elanikkond sellest kasu saaks, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljud raportid on osutanud, et Lääne-Sahara loodusvarasid kasutatakse ilma, et kohalik elanikkond sellest kasu saaks,

| 1. | väljendab suurt muret Lääne-Sahara olukorra märkimisväärse halvenemise pärast ning mõistab sügavalt hukka Gdeim Iziki laagri laialiajamisel ning El Aaiúni linnas toimunud vägivallatsemise; |
| --- | --- |

1.

väljendab suurt muret Lääne-Sahara olukorra märkimisväärse halvenemise pärast ning mõistab sügavalt hukka Gdeim Iziki laagri laialiajamisel ning El Aaiúni linnas toimunud vägivallatsemise;

| 2. | kutsub kõiki pooli üles säilitama rahu ja hoiduma edasisest vägivallast; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõiki pooli üles säilitama rahu ja hoiduma edasisest vägivallast;

| 3. | avaldab kahetsust inimelude kaotamise pärast ja väljendab solidaarsust hukkunute, kannatanute ja teadmata kadunute peredega; |
| --- | --- |

3.

avaldab kahetsust inimelude kaotamise pärast ja väljendab solidaarsust hukkunute, kannatanute ja teadmata kadunute peredega;

| 4. | võtab teadmiseks uurimiskomisjoni loomise Maroko parlamendis, et teha kindlaks sündmuste kulg, mis viis Maroko ametivõimude sekkumiseni, kuid on seisukohal, et ÜRO oleks kõige asjakohasem organ rahvusvahelise sõltumatu uurimise läbiviimiseks, mis heidaks valgust sündmustele ning nendega seoses hukkunutele ja kadunutele; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks uurimiskomisjoni loomise Maroko parlamendis, et teha kindlaks sündmuste kulg, mis viis Maroko ametivõimude sekkumiseni, kuid on seisukohal, et ÜRO oleks kõige asjakohasem organ rahvusvahelise sõltumatu uurimise läbiviimiseks, mis heidaks valgust sündmustele ning nendega seoses hukkunutele ja kadunutele;

| 5. | väljendab kahetsust ajakirjandus- ja teabevabaduse ründamise pärast, mille tõttu kannatasid paljud Euroopa ajakirjanikud, ning nõuab, et Maroko Kuningriik võimaldaks sõltumatutele vaatlejatele, parlamendiliikmetele, ajakirjanikele ja humanitaarorganisatsioonidele vaba juurdepääsu Lääne-Saharale ning lubaks neil seal vabalt liikuda; väljendab kahetsust selle pärast, et Maroko ametivõimud kehtestasid parlamendisaadikutele, ajakirjanikele, meediale ja sõltumatutele vaatlejatele sissepääsukeelu Lääne-Saharasse; |
| --- | --- |

5.

väljendab kahetsust ajakirjandus- ja teabevabaduse ründamise pärast, mille tõttu kannatasid paljud Euroopa ajakirjanikud, ning nõuab, et Maroko Kuningriik võimaldaks sõltumatutele vaatlejatele, parlamendiliikmetele, ajakirjanikele ja humanitaarorganisatsioonidele vaba juurdepääsu Lääne-Saharale ning lubaks neil seal vabalt liikuda; väljendab kahetsust selle pärast, et Maroko ametivõimud kehtestasid parlamendisaadikutele, ajakirjanikele, meediale ja sõltumatutele vaatlejatele sissepääsukeelu Lääne-Saharasse;

| 6. | rõhutab tungivalt vajadust kutsuda ÜRO organeid üles looma Lääne-Saharas inimõiguste järelevalvemehhanismi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab tungivalt vajadust kutsuda ÜRO organeid üles looma Lääne-Saharas inimõiguste järelevalvemehhanismi;

| 7. | tunneb heameelt ÜRO peasekretäri isikliku saadiku egiidi all toimuvate mitteametlike kohtumiste taasalustamisest Maroko ja Polisario Rinde vahel, isegi kui kohtumised toimuvad sedavõrd pingelistes oludes, ning kutsub piirkondlikke osalisi üles konstruktiivselt toimima; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt ÜRO peasekretäri isikliku saadiku egiidi all toimuvate mitteametlike kohtumiste taasalustamisest Maroko ja Polisario Rinde vahel, isegi kui kohtumised toimuvad sedavõrd pingelistes oludes, ning kutsub piirkondlikke osalisi üles konstruktiivselt toimima;

| 8. | kordab oma toetust konfliktiosaliste mitteametlike läbirääkimiste taasalustamisele eesmärgiga leida õiglane, kestev ja pooltele vastuvõetav poliitiline lahendus kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega; |
| --- | --- |

8.

kordab oma toetust konfliktiosaliste mitteametlike läbirääkimiste taasalustamisele eesmärgiga leida õiglane, kestev ja pooltele vastuvõetav poliitiline lahendus kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonidega;

| 9. | kutsub komisjoni üles tagama, et Tindoufi piirkonnas elavale hinnanguliselt 90 000–165 000 läänesaharalasest põgenikule eraldatakse vajalik humanitaarabi koos suurema rahastusega, et aidata neil katta põhivajadused seoses söögi, joogi, eluaseme ja arstiabiga ning parandada nende elamistingimusi; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles tagama, et Tindoufi piirkonnas elavale hinnanguliselt 90 000–165 000 läänesaharalasest põgenikule eraldatakse vajalik humanitaarabi koos suurema rahastusega, et aidata neil katta põhivajadused seoses söögi, joogi, eluaseme ja arstiabiga ning parandada nende elamistingimusi;

| 10. | väljendab muret läänesaharalastest inimõiguslaste kinnipidamise ja väidetava ahistamise pärast Lääne-Sahara territooriumil; nõuab, et territooriumi vanglates või Marokos kinnipeetavaid inimõiguslasi koheldaks vastavalt rahvusvahelistele normidele ning et nendega seotud kohtuasju menetletaks kiiresti ja õiglaselt; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret läänesaharalastest inimõiguslaste kinnipidamise ja väidetava ahistamise pärast Lääne-Sahara territooriumil; nõuab, et territooriumi vanglates või Marokos kinnipeetavaid inimõiguslasi koheldaks vastavalt rahvusvahelistele normidele ning et nendega seotud kohtuasju menetletaks kiiresti ja õiglaselt;

| 11. | palub ELil nõuda, et Maroko Kuningriik järgiks Lääne-Sahara loodusvarade kasutamisega seoses rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

11.

palub ELil nõuda, et Maroko Kuningriik järgiks Lääne-Sahara loodusvarade kasutamisega seoses rahvusvahelist õigust;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu peasekretärile, Euroopa Parlamendi delegatsioonile, mis on loodud Magribi riikidega suhtlemiseks, Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee juhatusele, Maroko parlamendile ja valitsusele, Alžeeriale ja Mauritaaniale. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidu peasekretärile, Euroopa Parlamendi delegatsioonile, mis on loodud Magribi riikidega suhtlemiseks, Vahemere Liidu parlamentaarse assamblee juhatusele, Maroko parlamendile ja valitsusele, Alžeeriale ja Mauritaaniale.

---

(1)  ELT C 272 E, 9.11.2006, lk 582.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/89 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/89

---

Neljapäev, 25. november 2010Ukraina

P7_TA(2010)0444

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Ukraina kohta

2012/C 99 E/17

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina kohta;

| — | võttes arvesse 22. novembril 2010 Brüsselis toimunud ELi ja Ukraina tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. novembril 2010 Brüsselis toimunud ELi ja Ukraina tippkohtumisel vastu võetud ühisavaldust;

| — | võttes arvesse 4.–5. novembril 2010 Kiievis ja Odessas toimunud ELi ja Ukraina parlamentaarse koostöökomisjoni 15. kohtumise järgset lõppavaldust ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4.–5. novembril 2010 Kiievis ja Odessas toimunud ELi ja Ukraina parlamentaarse koostöökomisjoni 15. kohtumise järgset lõppavaldust ja soovitusi;

| — | võttes arvesse ELi ja Ukraina parlamentaarse koostöökomisjoni delegatsiooni visiiti Ukrainasse 31. oktoobril 2010 toimunud kohalike ja piirkondlike valimiste vaatlemiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Ukraina parlamentaarse koostöökomisjoni delegatsiooni visiiti Ukrainasse 31. oktoobril 2010 toimunud kohalike ja piirkondlike valimiste vaatlemiseks;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. märtsil 1998, ning partnerlus- ja koostöölepingut asendava assotsieerimislepingu üle peetavaid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ukraina vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. märtsil 1998, ning partnerlus- ja koostöölepingut asendava assotsieerimislepingu üle peetavaid läbirääkimisi;

| — | võttes arvesse 15. juunil 2010 Luxembourgis toimunud ELi ja Ukraina koostöönõukogu 14. koosolekut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. juunil 2010 Luxembourgis toimunud ELi ja Ukraina koostöönõukogu 14. koosolekut;

| — | võttes arvesse 7. mail 2009 Prahas vastu võetud idapartnerluse ühisavaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009 Prahas vastu võetud idapartnerluse ühisavaldust;

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi idapartnerluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta järeldusi idapartnerluse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 5. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni 1755 demokraatlike institutsioonide toimimise kohta Ukrainas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 5. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni 1755 demokraatlike institutsioonide toimimise kohta Ukrainas;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. septembri 2010. aasta järeldusi Ukraina kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. septembri 2010. aasta järeldusi Ukraina kohta;

| — | võttes arvesse ELi ja Ukraina tegevuskava asendavat ELi ja Ukraina assotsieerimiskava, mille ELi ja Ukraina koostöönõukogu kinnitas 2009. aasta juunis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Ukraina tegevuskava asendavat ELi ja Ukraina assotsieerimiskava, mille ELi ja Ukraina koostöönõukogu kinnitas 2009. aasta juunis;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelist viisalihtsustuslepingut, millele kirjutati alla 18. juunil 2007 ja mis jõustus 1. jaanuaril 2008, ning 2008. aasta oktoobris käivitatud ELi ja Ukraina vahelist viisadialoogi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelist viisalihtsustuslepingut, millele kirjutati alla 18. juunil 2007 ja mis jõustus 1. jaanuaril 2008, ning 2008. aasta oktoobris käivitatud ELi ja Ukraina vahelist viisadialoogi;

| — | võttes arvesse 4. novembri 2010. aasta ühisraportit, mille koostas ELi ja Ukraina parlamentaarse koostöökomisjoni ELi ja Ukraina vahelise viisapoliitika töörühm; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. novembri 2010. aasta ühisraportit, mille koostas ELi ja Ukraina parlamentaarse koostöökomisjoni ELi ja Ukraina vahelise viisapoliitika töörühm;

| — | võttes arvesse viimasel hetkel tehtud muudatusi Ukraina valimisseaduses, mille Ukraina parlament (Ülemraada) võttis vastu 2010. aasta juunis veidi enne kohalikke valimisi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viimasel hetkel tehtud muudatusi Ukraina valimisseaduses, mille Ukraina parlament (Ülemraada) võttis vastu 2010. aasta juunis veidi enne kohalikke valimisi;

| — | võttes arvesse Ukraina riiklikku näidisprogrammi aastateks 2011–2013; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ukraina riiklikku näidisprogrammi aastateks 2011–2013;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Ukraina on ELi jaoks strateegilise tähtsusega Euroopa riik; arvestades, et Ukraina suurus, loodusvarad, rahvastik ja geograafiline asukoht annavad talle Euroopas ainulaadse seisundi ning muudavad ta oluliseks tegutsejaks selles piirkonnas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ukraina on ELi jaoks strateegilise tähtsusega Euroopa riik; arvestades, et Ukraina suurus, loodusvarad, rahvastik ja geograafiline asukoht annavad talle Euroopas ainulaadse seisundi ning muudavad ta oluliseks tegutsejaks selles piirkonnas;

| B. | arvestades, et nii Ukraina vastvalitud president Viktor Janukovitš kui ka Ülemraada on kinnitanud Ukraina kindlat soovi ühineda Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nii Ukraina vastvalitud president Viktor Janukovitš kui ka Ülemraada on kinnitanud Ukraina kindlat soovi ühineda Euroopa Liiduga;

| C. | arvestades, et väidetavalt on Ukrainas viimastel kuudel tekkinud oht demokraatlikele vabadustele, näiteks kogunemis-, sõna- ja ajakirjandusvabadusele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et väidetavalt on Ukrainas viimastel kuudel tekkinud oht demokraatlikele vabadustele, näiteks kogunemis-, sõna- ja ajakirjandusvabadusele;

| D. | arvestades, et Ukraina konstitutsioonikohtu 1. oktoobri 2010. aasta otsusega taastati presidentaalne valitsemissüsteem; arvestades, et demokraatliku, tulemusliku ja jätkusuutliku kontrolli- ja võimude tasakaalu süsteemi rajamine peaks jääma esmatähtsaks ning selle saavutamise protsess peaks olema avatud, kaasav ning kõigi Ukraina parteide ja osapoolte jaoks juurdepääsetav; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ukraina konstitutsioonikohtu 1. oktoobri 2010. aasta otsusega taastati presidentaalne valitsemissüsteem; arvestades, et demokraatliku, tulemusliku ja jätkusuutliku kontrolli- ja võimude tasakaalu süsteemi rajamine peaks jääma esmatähtsaks ning selle saavutamise protsess peaks olema avatud, kaasav ning kõigi Ukraina parteide ja osapoolte jaoks juurdepääsetav;

| E. | arvestades, et Ukraina kohalikud ja piirkondlikud valimised toimusid 31. oktoobril 2010 rahulikus õhkkonnas ja ilma vahejuhtumiteta; arvestades, et on kritiseeritud nende valimiste korralduse teatavaid aspekte, eelkõige valimisseadust, seaduse vastuvõtmise menetlusi ja seaduse teatavaid sisulisi sätteid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ukraina kohalikud ja piirkondlikud valimised toimusid 31. oktoobril 2010 rahulikus õhkkonnas ja ilma vahejuhtumiteta; arvestades, et on kritiseeritud nende valimiste korralduse teatavaid aspekte, eelkõige valimisseadust, seaduse vastuvõtmise menetlusi ja seaduse teatavaid sisulisi sätteid;

| F. | arvestades, et 2010. aasta jaanuaris peetud presidendivalimiste järel on ilmnenud üha murettekitavamaid märke austuse vähenemisest demokraatia ja pluralismi vastu, mida näitavad eeskätt mõnede VVOde kohtlemine ja ajakirjanike kaebused väljaannete toimetajate või omanike surve üle teatavate sündmuste kajastamiseks või mittekajastamiseks, samuti Ukraina julgeolekuteenistuse (SBU) intensiivistunud ja poliitiliselt motiveeritud tegevus ning haldus- ja kohtusüsteemi vahendite poliitiline väärkasutamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2010. aasta jaanuaris peetud presidendivalimiste järel on ilmnenud üha murettekitavamaid märke austuse vähenemisest demokraatia ja pluralismi vastu, mida näitavad eeskätt mõnede VVOde kohtlemine ja ajakirjanike kaebused väljaannete toimetajate või omanike surve üle teatavate sündmuste kajastamiseks või mittekajastamiseks, samuti Ukraina julgeolekuteenistuse (SBU) intensiivistunud ja poliitiliselt motiveeritud tegevus ning haldus- ja kohtusüsteemi vahendite poliitiline väärkasutamine;

| G. | arvestades, et OSCE esindaja ajakirjandusvabaduse küsimustes märkis 13. oktoobril 2010, et Ukraina on saavutanud kõrgetasemelise ajakirjandusvabaduse, kuid peab selle kaitsmiseks kiiresti meetmeid võtma, ning kutsus Ukraina valitsust üles hoiduma mis tahes katsetest mõjutada või tsenseerida meedia sisu, järgima rahvusvahelisi ajakirjandusvabaduse norme ja OSCEs ajakirjandusvabaduse osas võetud kohustusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et OSCE esindaja ajakirjandusvabaduse küsimustes märkis 13. oktoobril 2010, et Ukraina on saavutanud kõrgetasemelise ajakirjandusvabaduse, kuid peab selle kaitsmiseks kiiresti meetmeid võtma, ning kutsus Ukraina valitsust üles hoiduma mis tahes katsetest mõjutada või tsenseerida meedia sisu, järgima rahvusvahelisi ajakirjandusvabaduse norme ja OSCEs ajakirjandusvabaduse osas võetud kohustusi;

| H. | arvestades, et idapartnerlus võib anda lisavahendi Ukrainale Euroopa Liiduga integreerumiseks, kuid see saab olla edukas vaid juhul, kui tugineb praktilistele ja usaldusväärsetele projektidele ja on piisavalt rahastatud, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et idapartnerlus võib anda lisavahendi Ukrainale Euroopa Liiduga integreerumiseks, kuid see saab olla edukas vaid juhul, kui tugineb praktilistele ja usaldusväärsetele projektidele ja on piisavalt rahastatud,

| 1. | rõhutab, et Ukraina võib vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 49 esitada ELi liikmeks astumise avalduse nagu iga Euroopa riik, kes järgib vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et Ukraina võib vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 49 esitada ELi liikmeks astumise avalduse nagu iga Euroopa riik, kes järgib vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtteid;

| 2. | rõhutab, et Ukrainal on euroopalik perspektiiv ning liiduga tihedad ajaloolised, kultuurilised ja majanduslikud sidemed, ning ta on idapoolsete naaberriikide seas üks ELi peamisi partnereid, kes mõjutab oluliselt kogu maailmajao julgeolekut, stabiilsust ja heaolu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et Ukrainal on euroopalik perspektiiv ning liiduga tihedad ajaloolised, kultuurilised ja majanduslikud sidemed, ning ta on idapoolsete naaberriikide seas üks ELi peamisi partnereid, kes mõjutab oluliselt kogu maailmajao julgeolekut, stabiilsust ja heaolu;

| 3. | tunneb heameelt Ukraina valitsuse ja poliitilise opositsiooni üksmeelsete avalduste üle, mis käsitlevad Ukraina püüdlusi teel Euroopaga integreerumise suunas ning Ukraina pikaajalist eesmärki saada ELi liikmesriigiks; märgib, et seda eesmärki toetavad jätkuvalt üksmeelselt kõik Ukraina poliitikas osalejad; kutsub Ukraina ametivõime looma ühtset, nii koalitsiooni- kui ka opositsioonipoliitikutest koosnevat foorumit, et kooskõlastada Ukraina poliitilist seisukohta Euroopa Liidu suhtes; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt Ukraina valitsuse ja poliitilise opositsiooni üksmeelsete avalduste üle, mis käsitlevad Ukraina püüdlusi teel Euroopaga integreerumise suunas ning Ukraina pikaajalist eesmärki saada ELi liikmesriigiks; märgib, et seda eesmärki toetavad jätkuvalt üksmeelselt kõik Ukraina poliitikas osalejad; kutsub Ukraina ametivõime looma ühtset, nii koalitsiooni- kui ka opositsioonipoliitikutest koosnevat foorumit, et kooskõlastada Ukraina poliitilist seisukohta Euroopa Liidu suhtes;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et 31. oktoobri 2010. aasta kohalikud ja piirkondlikud valimised olid küll tehniliselt korrektsed, kuid ei andnud uut positiivset etaloni; kahetseb Ukraina valimisseaduse muutmist mõni kuu enne kohalikke ja piirkondlikke valimisi, millega jäeti liiga vähe aega seaduse täiustamiseks ning valimiste nõuetekohase ja demokraatliku läbiviimise ettevalmistamiseks; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et 31. oktoobri 2010. aasta kohalikud ja piirkondlikud valimised olid küll tehniliselt korrektsed, kuid ei andnud uut positiivset etaloni; kahetseb Ukraina valimisseaduse muutmist mõni kuu enne kohalikke ja piirkondlikke valimisi, millega jäeti liiga vähe aega seaduse täiustamiseks ning valimiste nõuetekohase ja demokraatliku läbiviimise ettevalmistamiseks;

| 5. | kahetseb asjaolu, et valimiskomisjonid ei võtnud opositsiooniparteide registreerimistaotlusi vastu enne Regioonide Partei valimisnimekirjade esitamist, mistõttu valitsev partei sai endale sisuliselt nimekirjades esimese koha umbes 85 % valimisringkondadest; märgib, et kurioosumite tõttu valimisseaduses, mis ei suutnud piisavalt kaitsta väljakujunenud poliitiliste parteide õigust valimistel konkureerida, ei saanud mõned parteid (näiteks Batkivštšina) mitmes ringkonnas oma kandidaate registreerida ja valimistel osaleda; |
| --- | --- |

5.

kahetseb asjaolu, et valimiskomisjonid ei võtnud opositsiooniparteide registreerimistaotlusi vastu enne Regioonide Partei valimisnimekirjade esitamist, mistõttu valitsev partei sai endale sisuliselt nimekirjades esimese koha umbes 85 % valimisringkondadest; märgib, et kurioosumite tõttu valimisseaduses, mis ei suutnud piisavalt kaitsta väljakujunenud poliitiliste parteide õigust valimistel konkureerida, ei saanud mõned parteid (näiteks Batkivštšina) mitmes ringkonnas oma kandidaate registreerida ja valimistel osaleda;

| 6. | väljendab kahetsust selle üle, et valimiseeskirjad on endiselt vaidlusküsimuseks; kinnitab vajadust valimiste raamistiku parandamiseks ja on tunneb heameelt tööst, mis on tehtud koostöös ELi ja OSCE ekspertidega uue valimisseaduse eelnõu ettevalmistamisel; märgib, et ühtse valimisseaduse eelnõu on nüüdseks esitatud vastuvõtmiseks Ülemraadale; rõhutab asjaolu, et valimisprotsessi läbipaistvus sõltub õigusliku raamistiku selgusest; kutsub Ukraina ametivõime üles tagama, et see õigusakt vormistataks lõplikult aegsasti enne 2012. aasta parlamendivalimisi; |
| --- | --- |

6.

väljendab kahetsust selle üle, et valimiseeskirjad on endiselt vaidlusküsimuseks; kinnitab vajadust valimiste raamistiku parandamiseks ja on tunneb heameelt tööst, mis on tehtud koostöös ELi ja OSCE ekspertidega uue valimisseaduse eelnõu ettevalmistamisel; märgib, et ühtse valimisseaduse eelnõu on nüüdseks esitatud vastuvõtmiseks Ülemraadale; rõhutab asjaolu, et valimisprotsessi läbipaistvus sõltub õigusliku raamistiku selgusest; kutsub Ukraina ametivõime üles tagama, et see õigusakt vormistataks lõplikult aegsasti enne 2012. aasta parlamendivalimisi;

| 7. | väljendab muret hiljutiste arengute pärast, mis võivad kahjustada ajakirjandusvabadust ja pluralismi; kutsub ametivõime üles võtma kõik vajalikud meetmed, et kaitsta neid demokraatliku ühiskonna nurgakive, ning hoiduma mis tahes katsetest kontrollida otseselt või kaudselt siseriikliku meedia esitatavat teavet; rõhutab tungivat vajadust uuendada meediasektorit reguleerivaid seadusi ja tunneb seetõttu heameelt hiljutise ettepaneku üle luua Ukrainas avalik-õiguslik ringhääling; tunneb heameelt Ukraina ametivõimude avaliku kinnituse üle, et avalik-õigusliku ringhäälingu rajamiseks vajalik õigusraamistik luuakse aasta lõpuks; taunib asjaolu, et kaks sõltumatut telejaama, TVi ja TV5, on ilma jäetud osadest neile kuulunud ringhäälingusagedustest; palub ametivõimudel tagada, et kohtumenetlused ei viiks ringhäälingusageduste valikulise tühistamiseni, ning vaadata läbi kõik otsused või ametissemääramised, mis võivad kaasa tuua huvide konflikti; |
| --- | --- |

7.

väljendab muret hiljutiste arengute pärast, mis võivad kahjustada ajakirjandusvabadust ja pluralismi; kutsub ametivõime üles võtma kõik vajalikud meetmed, et kaitsta neid demokraatliku ühiskonna nurgakive, ning hoiduma mis tahes katsetest kontrollida otseselt või kaudselt siseriikliku meedia esitatavat teavet; rõhutab tungivat vajadust uuendada meediasektorit reguleerivaid seadusi ja tunneb seetõttu heameelt hiljutise ettepaneku üle luua Ukrainas avalik-õiguslik ringhääling; tunneb heameelt Ukraina ametivõimude avaliku kinnituse üle, et avalik-õigusliku ringhäälingu rajamiseks vajalik õigusraamistik luuakse aasta lõpuks; taunib asjaolu, et kaks sõltumatut telejaama, TVi ja TV5, on ilma jäetud osadest neile kuulunud ringhäälingusagedustest; palub ametivõimudel tagada, et kohtumenetlused ei viiks ringhäälingusageduste valikulise tühistamiseni, ning vaadata läbi kõik otsused või ametissemääramised, mis võivad kaasa tuua huvide konflikti;

| 8. | kutsub Ukraina valitsust üles viima ajakirjandusvabadust puudutavad õigusaktid vastavusse OSCE normidega; otsustav tegutsemine selles vallas tugevdaks Ukraina usaldusväärsust OSCE esimehe kohal 2013. aastal; |
| --- | --- |

8.

kutsub Ukraina valitsust üles viima ajakirjandusvabadust puudutavad õigusaktid vastavusse OSCE normidega; otsustav tegutsemine selles vallas tugevdaks Ukraina usaldusväärsust OSCE esimehe kohal 2013. aastal;

| 9. | kutsub Ukraina ametivõime üles korraldama põhjaliku juurdluse Harkivi piirkonnas korruptsiooni paljastamisele keskendunud nädalalehe peatoimetaja Vassili Klimentjevi kadumise asjus; |
| --- | --- |

9.

kutsub Ukraina ametivõime üles korraldama põhjaliku juurdluse Harkivi piirkonnas korruptsiooni paljastamisele keskendunud nädalalehe peatoimetaja Vassili Klimentjevi kadumise asjus;

| 10. | rõhutab vajadust tugevdada institutsioonide usaldusväärsust, stabiilsust, sõltumatust ja tõhusust, et tagada demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning edendada konsensuslikku põhiseaduse reformi, mis põhineb võimude selgel lahususel, tõhusal järelevalvel ja riigi institutsioonide vahelisel tasakaalul; rõhutab, et koostöö Euroopa Nõukogu komisjoniga „Demokraatia õiguse kaudu” (Veneetsia komisjoni) on hädavajalik, tagamaks et praegu arutlusel olevad seadusandlikud reformipaketid oleksid Euroopa normide ja väärtustega täielikult kooskõlas; kutsub kõiki asjaomaseid poliitilisi huvirühmi, sh valitsust ja opositsiooni, selles protsessis osalema ning palub Ukraina ametivõimudel küsida seaduseelnõude lõppversiooni kohta Veneetsia komisjoni arvamust; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust tugevdada institutsioonide usaldusväärsust, stabiilsust, sõltumatust ja tõhusust, et tagada demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgimine ning edendada konsensuslikku põhiseaduse reformi, mis põhineb võimude selgel lahususel, tõhusal järelevalvel ja riigi institutsioonide vahelisel tasakaalul; rõhutab, et koostöö Euroopa Nõukogu komisjoniga „Demokraatia õiguse kaudu” (Veneetsia komisjoni) on hädavajalik, tagamaks et praegu arutlusel olevad seadusandlikud reformipaketid oleksid Euroopa normide ja väärtustega täielikult kooskõlas; kutsub kõiki asjaomaseid poliitilisi huvirühmi, sh valitsust ja opositsiooni, selles protsessis osalema ning palub Ukraina ametivõimudel küsida seaduseelnõude lõppversiooni kohta Veneetsia komisjoni arvamust;

| 11. | kutsub kõiki Ülemraada parteisid üles toetama ja edendama valitsuse seaduspäraseks tööks vajalikku tõhusa järelevalve ja võimude tasakaalu süsteemi; |
| --- | --- |

11.

kutsub kõiki Ülemraada parteisid üles toetama ja edendama valitsuse seaduspäraseks tööks vajalikku tõhusa järelevalve ja võimude tasakaalu süsteemi;

| 12. | kutsub ametivõime üles uurima põhjalikult kõiki teateid õiguste ja vabaduste rikkumise kohta, heastama tuvastatud eksimused ning uurima Ukraina julgeolekuteenistuse rolli seoses sekkumisega demokraatiaprotsessi; |
| --- | --- |

12.

kutsub ametivõime üles uurima põhjalikult kõiki teateid õiguste ja vabaduste rikkumise kohta, heastama tuvastatud eksimused ning uurima Ukraina julgeolekuteenistuse rolli seoses sekkumisega demokraatiaprotsessi;

| 13. | tõstab esile Ukraina keskset rolli Euroopa Liidu energiajulgeolekus; rõhutab, kui tähtis on tõhustada Ukraina ja ELi koostööd energeetika valdkonnas; kutsub Ukrainat üles täitma kõiki kohustusi, mis tulenevad Ukraina gaasitransiidisüsteemide ajakohastamist käsitleval rahvusvahelisel investorite konverentsil vastu võetud ELi ja Ukraina ühisdeklaratsioonist; nõuab, et ELi ja Ukraina vahel sõlmitaks täiendavad lepingud, mille eesmärk on tagada mõlema poole varustamine energiaga, sealhulgas usaldusväärne ja mitmekesine nafta ja gaasi transiidisüsteem; rõhutab, et kui Ukraina tahab endale kaasaegset gaasitransiidi süsteemi, on selleks vaja moderniseeritud gaasitranspordi võrgustikku, mille kaudu pakutakse läbipaistvaid, tõhusaid ja kvaliteetseid gaasitransiidi teenuseid; palub komisjonil anda vajalikku tehnilist abi, et parandada oluliselt Ukraina elektrivõrgu energiatõhusust, ning tihendada koostööd gaasisektori reformimisel, et viia see vastavusse ELi standarditega; |
| --- | --- |

13.

tõstab esile Ukraina keskset rolli Euroopa Liidu energiajulgeolekus; rõhutab, kui tähtis on tõhustada Ukraina ja ELi koostööd energeetika valdkonnas; kutsub Ukrainat üles täitma kõiki kohustusi, mis tulenevad Ukraina gaasitransiidisüsteemide ajakohastamist käsitleval rahvusvahelisel investorite konverentsil vastu võetud ELi ja Ukraina ühisdeklaratsioonist; nõuab, et ELi ja Ukraina vahel sõlmitaks täiendavad lepingud, mille eesmärk on tagada mõlema poole varustamine energiaga, sealhulgas usaldusväärne ja mitmekesine nafta ja gaasi transiidisüsteem; rõhutab, et kui Ukraina tahab endale kaasaegset gaasitransiidi süsteemi, on selleks vaja moderniseeritud gaasitranspordi võrgustikku, mille kaudu pakutakse läbipaistvaid, tõhusaid ja kvaliteetseid gaasitransiidi teenuseid; palub komisjonil anda vajalikku tehnilist abi, et parandada oluliselt Ukraina elektrivõrgu energiatõhusust, ning tihendada koostööd gaasisektori reformimisel, et viia see vastavusse ELi standarditega;

| 14. | toetab Tšernobõli katastroofi 25. aastapäeval Kiievis tehtud ELi ja Ukraina riigipeade üleskutset mobiliseerida kogu toetus, mida on vaja Tšernobõli neljanda reaktori sarkofaagi ehituse lõpetamiseks ja kolme ülejäänud reaktori tegevuse lõpetamiseks; rõhutab läbipaistvuse keskset tähtsust sarkofaagi ehituse projekti jaoks, eriti selle järgmiste etappide ja tööde praeguse seisu osas; |
| --- | --- |

14.

toetab Tšernobõli katastroofi 25. aastapäeval Kiievis tehtud ELi ja Ukraina riigipeade üleskutset mobiliseerida kogu toetus, mida on vaja Tšernobõli neljanda reaktori sarkofaagi ehituse lõpetamiseks ja kolme ülejäänud reaktori tegevuse lõpetamiseks; rõhutab läbipaistvuse keskset tähtsust sarkofaagi ehituse projekti jaoks, eriti selle järgmiste etappide ja tööde praeguse seisu osas;

| 15. | tunneb heameelt ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu läbirääkimistel saavutatud edu üle, eriti selles osas, mis puudutab põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna (DCFTA) aspekte; märgib, et assotsieerimislepingu läbirääkimiste lõpuleviimine sõltub Ukraina poole suutlikkusest ja valmisolekust lähendada oma õigus- ja haldusnormid Euroopa Liidu omadele; kutsub komisjoni üles pidama Ukrainaga läbirääkimisi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle nii, et selle sätetega mitte üksnes ei avataks ELi ja Ukraina turud vastastikku kasulikuks kaubavahetuseks, vaid toetataks ka Ukraina majanduse ajakohastamist; rõhutab, et DCFTA peaks võimaldama Ukrainal integreeruda järk-järgult ELi siseturuga, sealhulgas laiendades nelja põhivabaduse kohaldamisala ka Ukraina suhtes; nõuab tungivalt, et komisjon ja Ukraina teeksid selles valdkonnas kiireid edusamme, võttes aluseks Ukraina saavutused Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmena; nõuab tungivalt, et pooled teeksid kõik vajaliku, et jõuda lõpliku lepinguni järgmise aasta esimeses pooles; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu läbirääkimistel saavutatud edu üle, eriti selles osas, mis puudutab põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna (DCFTA) aspekte; märgib, et assotsieerimislepingu läbirääkimiste lõpuleviimine sõltub Ukraina poole suutlikkusest ja valmisolekust lähendada oma õigus- ja haldusnormid Euroopa Liidu omadele; kutsub komisjoni üles pidama Ukrainaga läbirääkimisi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu üle nii, et selle sätetega mitte üksnes ei avataks ELi ja Ukraina turud vastastikku kasulikuks kaubavahetuseks, vaid toetataks ka Ukraina majanduse ajakohastamist; rõhutab, et DCFTA peaks võimaldama Ukrainal integreeruda järk-järgult ELi siseturuga, sealhulgas laiendades nelja põhivabaduse kohaldamisala ka Ukraina suhtes; nõuab tungivalt, et komisjon ja Ukraina teeksid selles valdkonnas kiireid edusamme, võttes aluseks Ukraina saavutused Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmena; nõuab tungivalt, et pooled teeksid kõik vajaliku, et jõuda lõpliku lepinguni järgmise aasta esimeses pooles;

| 16. | kutsub Ukraina ametivõime üles suurendama jõupingutusi korruptsiooniga võitlemisel; eeldab sellega seoses, et sellesuunaliste poliitiliste avaldustega kaasneks otsustav ja poliitilisel erapooletusel põhinev tegutsemine võitluseks korruptsiooniga kõigil tasanditel; nõuab, et ettevõtetele loodaks võrdsed tegutsemisvõimalused ning et kohalikele ja välismaistele investoritele kohaldataks samu eeskirju; taunib sellega seoses suurettevõtluse liigset sekkumist poliitilisse ellu; |
| --- | --- |

16.

kutsub Ukraina ametivõime üles suurendama jõupingutusi korruptsiooniga võitlemisel; eeldab sellega seoses, et sellesuunaliste poliitiliste avaldustega kaasneks otsustav ja poliitilisel erapooletusel põhinev tegutsemine võitluseks korruptsiooniga kõigil tasanditel; nõuab, et ettevõtetele loodaks võrdsed tegutsemisvõimalused ning et kohalikele ja välismaistele investoritele kohaldataks samu eeskirju; taunib sellega seoses suurettevõtluse liigset sekkumist poliitilisse ellu;

| 17. | on heidutatud asjaolust, et Ülemraadas kiideti heaks uue riigihangete seaduse muudatused, mille alusel Ukrainas toimuvate jalgpalli 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste tarvis korraldatavad kaupade, tööde ja teenuste hanked ei kuulu nimetatud seaduse reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

17.

on heidutatud asjaolust, et Ülemraadas kiideti heaks uue riigihangete seaduse muudatused, mille alusel Ukrainas toimuvate jalgpalli 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste tarvis korraldatavad kaupade, tööde ja teenuste hanked ei kuulu nimetatud seaduse reguleerimisalasse;

| 18. | nõuab tungivalt, et Ukraina parlament jõustaks avalikule teabele juurdepääsu käsitleva seaduseelnõu vastavalt Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et Ukraina parlament jõustaks avalikule teabele juurdepääsu käsitleva seaduseelnõu vastavalt Euroopa ja rahvusvahelistele standarditele;

| 19. | tunneb heameelt Ukraina viisanõude kaotamise tegevuskava üle, milles lepiti kokku ELi ja Ukraina 14. tippkohtumisel 22. novembril 2010. aastal; on seisukohal, et tegevuskava on praktiline vahend oluliste reformide edendamiseks asjaomastes valdkondades, eelkõige õigusriigi põhimõtte tugevdamine ja põhivabaduste austamine; kutsub komisjoni üles aitama Ukraina ametivõime nende jõupingutustes viisanõude kaotamise poole liikumisel; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt Ukraina viisanõude kaotamise tegevuskava üle, milles lepiti kokku ELi ja Ukraina 14. tippkohtumisel 22. novembril 2010. aastal; on seisukohal, et tegevuskava on praktiline vahend oluliste reformide edendamiseks asjaomastes valdkondades, eelkõige õigusriigi põhimõtte tugevdamine ja põhivabaduste austamine; kutsub komisjoni üles aitama Ukraina ametivõime nende jõupingutustes viisanõude kaotamise poole liikumisel;

| 20. | kutsub liikmesriike üles vahe-eesmärgina kaotama nii riigi kui ka Schengeni viisade väljastamistasud Ukraina kodanikele; |
| --- | --- |

20.

kutsub liikmesriike üles vahe-eesmärgina kaotama nii riigi kui ka Schengeni viisade väljastamistasud Ukraina kodanikele;

| 21. | palub komisjonil koostöös liikmesriikide ja Ukrainaga ette valmistada erimeetmed, mis kehtestatakse jalgpalli 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste ajaks, eesmärgiga hõlbustada piletiomanike reisimist ning kasutada seda head võimalust lõpliku viisavaba režiimi katsetamiseks; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil koostöös liikmesriikide ja Ukrainaga ette valmistada erimeetmed, mis kehtestatakse jalgpalli 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste ajaks, eesmärgiga hõlbustada piletiomanike reisimist ning kasutada seda head võimalust lõpliku viisavaba režiimi katsetamiseks;

| 22. | tervitab Ukraina aktiivset toetust idapartnerlusele ja Euronesti Parlamentaarsele Assambleele; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tihendaksid veelgi koostööd Ukrainaga naabruspiirkonnas toimuvate arengute küsimuses ning eelkõige Musta mere piirkonna poliitika väljatöötamise suhtes; |
| --- | --- |

22.

tervitab Ukraina aktiivset toetust idapartnerlusele ja Euronesti Parlamentaarsele Assambleele; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tihendaksid veelgi koostööd Ukrainaga naabruspiirkonnas toimuvate arengute küsimuses ning eelkõige Musta mere piirkonna poliitika väljatöötamise suhtes;

| 23. | rõhutab, kui tähtis on tõhustada noorte- ja tudengivahetuse alast koostööd ning arendada stipendiumiprogramme, mis võimaldavad ukrainlastel tundma õppida Euroopa Liitu ja selle liikmesriike; on veendunud, et üliõpilaste vahetusprogrammi Erasmus tuleks laiendada kuue idapartnerlusriigi üliõpilastele; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, kui tähtis on tõhustada noorte- ja tudengivahetuse alast koostööd ning arendada stipendiumiprogramme, mis võimaldavad ukrainlastel tundma õppida Euroopa Liitu ja selle liikmesriike; on veendunud, et üliõpilaste vahetusprogrammi Erasmus tuleks laiendada kuue idapartnerlusriigi üliõpilastele;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele ja OSCE Parlamentaarsele Assambleele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele ja OSCE Parlamentaarsele Assambleele.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/94 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/94

---

Neljapäev, 25. november 2010Rahvusvaheline kaubanduspoliitika kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal

P7_TA(2010)0445

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon rahvusvahelise kaubanduspoliitika kohta kliimamuutusega kaasnevate nõudmiste taustal (2010/2103(INI))

2012/C 99 E/18

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) kolme töörühma 2007. aastal avaldatud aruandeid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) kolme töörühma 2007. aastal avaldatud aruandeid (1);

| — | võttes arvesse 17. detsembril 2008. aastal Euroopa Ülemkogul vastu võetud kliimamuutuste paketti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. detsembril 2008. aastal Euroopa Ülemkogul vastu võetud kliimamuutuste paketti;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. ja 30. oktoobri 2009. aasta järeldusi kliimaläbirääkimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. ja 30. oktoobri 2009. aasta järeldusi kliimaläbirääkimiste kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO kliimateemalist tippkohtumist Kopenhaagenis (Taani) 7.– 18. detsembril 2009 ja selle tulemusel sõlmitud Kopenhaageni kokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimateemalist tippkohtumist Kopenhaagenis (Taani) 7.– 18. detsembril 2009 ja selle tulemusel sõlmitud Kopenhaageni kokkulepet;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone kliimamuutuse kohta, eelkõige 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni tippkohtumise tulemuste kohta (2) ja 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi varasemaid resolutsioone kliimamuutuse kohta, eelkõige 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni tippkohtumise tulemuste kohta (2) ja 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaubanduse ja kliimamuutuste kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. mai 2010. aasta teatist kasvuhoonegaaside heite üle 20 %-lise vähendamise võimaluste analüüsi ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamise kohta (KOM(2010)0265); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. mai 2010. aasta teatist kasvuhoonegaaside heite üle 20 %-lise vähendamise võimaluste analüüsi ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamise kohta (KOM(2010)0265);

| — | võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2010. aasta teatiseid biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. juuni 2010. aasta teatiseid biokütuste ja vedelate biokütuste säästlikkuse kohta (4);

| — | võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine” (KOM(2008) 0699); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. novembri 2008. aasta teatist „Tooraineid käsitlev algatus – majanduskasvu ja tööhõive seisukohast kriitiliste vajaduste rahuldamine” (KOM(2008) 0699);

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni aruannet ja ÜRO poolt 26. juunil 2008. aastal algatatud keskkonnaprogrammi „Kaubandus ja kliimamuutused”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni aruannet ja ÜRO poolt 26. juunil 2008. aastal algatatud keskkonnaprogrammi „Kaubandus ja kliimamuutused”;

| — | võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide lõppdeklaratsiooni 24. ja 25. septembril 2009. aastal Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide lõppdeklaratsiooni 24. ja 25. septembril 2009. aastal Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumisel;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni 2008. aastal avaldatud aruannet (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni 2008. aastal avaldatud aruannet (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning arengukomisjoni arvamust (A7-0310/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning arengukomisjoni arvamust (A7-0310/2010),

| A. | arvestades, et maakera temperatuur on möödunud sajandi jooksul juba tõusnud ja tõus jätkub, ning arvestades, et kliimasoojenemise majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane mõju on muutunud murettekitavalt suureks ja on ülioluline, et temperatuuritõus suudetakse hoida alla 2 °C; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maakera temperatuur on möödunud sajandi jooksul juba tõusnud ja tõus jätkub, ning arvestades, et kliimasoojenemise majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane mõju on muutunud murettekitavalt suureks ja on ülioluline, et temperatuuritõus suudetakse hoida alla 2 °C;

| B. | arvestades, et 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimateemalisel tippkohtumisel saavutatud kokkulepe on küündimatu; arvestades, et EL ei suutnud tippkohtumisel täita juhtrolli |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimateemalisel tippkohtumisel saavutatud kokkulepe on küündimatu; arvestades, et EL ei suutnud tippkohtumisel täita juhtrolli

| C. | arvestades, et 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimateemalisel tippkohtumisel saavutatud kokkulepe on küündimatu ja valmistas pettumuse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2009. aasta detsembris Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimateemalisel tippkohtumisel saavutatud kokkulepe on küündimatu ja valmistas pettumuse;

| D. | arvestades, et Cancúni tippkohtumine pakub ainulaadset võimalust sisuliseks dialoogiks, seal tuleks vastu võtta õiguslikult siduvad vahendid ja palju rangemad kontrolliprotseduurid ning see peab olema suur samm edasi tõhusa, laiahaardelise ja õiguslikult siduva kokkuleppe saavutamise poole, mille abil saavutada maakera temperatuuri tõusu hoidmine alla 2 °C; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Cancúni tippkohtumine pakub ainulaadset võimalust sisuliseks dialoogiks, seal tuleks vastu võtta õiguslikult siduvad vahendid ja palju rangemad kontrolliprotseduurid ning see peab olema suur samm edasi tõhusa, laiahaardelise ja õiguslikult siduva kokkuleppe saavutamise poole, mille abil saavutada maakera temperatuuri tõusu hoidmine alla 2 °C;

| E. | arvestades, et võitlus kliimamuutuste vastu on üks konkurentsivõime tegur, Euroopa Liidu prioriteedid selles valdkonnas on energiasäästlikkus ja taastuvenergia, mis võimaldavad parandada liidu energiavarustuse kindlust ja millel on suur potentsiaal tööstusarengu, innovatsiooni, maakasutuse planeerimise ja töökohtade loomise seisukohast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et võitlus kliimamuutuste vastu on üks konkurentsivõime tegur, Euroopa Liidu prioriteedid selles valdkonnas on energiasäästlikkus ja taastuvenergia, mis võimaldavad parandada liidu energiavarustuse kindlust ja millel on suur potentsiaal tööstusarengu, innovatsiooni, maakasutuse planeerimise ja töökohtade loomise seisukohast;

| F. | arvestades, et subsideeritud energiatootmine ja süsinikdioksiidi heitkoguste piirangute puudumine teatavates riikides annavad neile suhtelise eelise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et subsideeritud energiatootmine ja süsinikdioksiidi heitkoguste piirangute puudumine teatavates riikides annavad neile suhtelise eelise;

| G. | arvestades, et seega on kaubanduseeskirjad kliimamuutuste vastu võitlemisel otsustava tähtsusega ja EL saab neid maailma suurima kaubandusjõuna tugevalt mõjutada, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seega on kaubanduseeskirjad kliimamuutuste vastu võitlemisel otsustava tähtsusega ja EL saab neid maailma suurima kaubandusjõuna tugevalt mõjutada,

| 1. | tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu otsuse üle vähendada 2050. aastaks ELis kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes, see on oluline eesmärk selleks, et Euroopa Liit asuks kliima valdkonnas taas rahvusvahelisel tasandil juhtpositsioonile, sellel ajal kui muud riigid keskenduvad keskkonnasäästlikule majandusele, eelkõige oma majanduse elavdamise kavade kaudu; toetab tugevalt eesmärki vähendada heitkoguseid ELis 2020. aastaks 30 % võrra, mis peaksid ärgitama teisi riike võtma veelgi kaugeleulatuvamaid kohustusi; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu otsuse üle vähendada 2050. aastaks ELis kasvuhoonegaaside heidet 80–95 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes, see on oluline eesmärk selleks, et Euroopa Liit asuks kliima valdkonnas taas rahvusvahelisel tasandil juhtpositsioonile, sellel ajal kui muud riigid keskenduvad keskkonnasäästlikule majandusele, eelkõige oma majanduse elavdamise kavade kaudu; toetab tugevalt eesmärki vähendada heitkoguseid ELis 2020. aastaks 30 % võrra, mis peaksid ärgitama teisi riike võtma veelgi kaugeleulatuvamaid kohustusi;

| 2. | nõuab rahvusvaheliselt siduva kliimakaitse lepingu sõlmimist ning toetab kindlalt eesmärki vähendada ELis aastaks 2020 CO2 heitkoguseid 30 % võrra ja pikaajalist ELi eesmärki vähendada CO2 heitkoguseid ja muid kasvuhoonegaaside heiteid vähemalt 85 % võrra aastaks 2050; |
| --- | --- |

2.

nõuab rahvusvaheliselt siduva kliimakaitse lepingu sõlmimist ning toetab kindlalt eesmärki vähendada ELis aastaks 2020 CO2 heitkoguseid 30 % võrra ja pikaajalist ELi eesmärki vähendada CO2 heitkoguseid ja muid kasvuhoonegaaside heiteid vähemalt 85 % võrra aastaks 2050;

| 3. | rõhutab, et arenenud riigid peavad võtma juhtrolli süsinikdioksiidi heite vähendamisel; on arvamusel, et standardite kehtestamine ning märgistamine ja sertifitseerimine on vahendid, millel on tohutu potentsiaal energiatarbimise vähendamisel ja seega kliimamuutusega võitlemisel; leiab, et puhta arengu mehhanismis (Clean Development Mechanism – CDM) ei ole arvestatud kõige haavatavamate riikide vajadustega; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et arenenud riigid peavad võtma juhtrolli süsinikdioksiidi heite vähendamisel; on arvamusel, et standardite kehtestamine ning märgistamine ja sertifitseerimine on vahendid, millel on tohutu potentsiaal energiatarbimise vähendamisel ja seega kliimamuutusega võitlemisel; leiab, et puhta arengu mehhanismis (Clean Development Mechanism – CDM) ei ole arvestatud kõige haavatavamate riikide vajadustega;

| 4. | toetab taastuvenergia edendamise kiirendamist ja seda, et liikmesriikide valitsused viivad ellu järjekindlat poliitikat ning kehtestavad siduva õigusraamistiku, mis võimaldab pikaajalises perspektiivis vastu võtta järkjärgulise toetuskava, mis aitab kaasa turu avamisele ning kriisi ja ettevõtete ebakindluse ajal väga vajalike miinimuminfrastruktuuride loomisele; |
| --- | --- |

4.

toetab taastuvenergia edendamise kiirendamist ja seda, et liikmesriikide valitsused viivad ellu järjekindlat poliitikat ning kehtestavad siduva õigusraamistiku, mis võimaldab pikaajalises perspektiivis vastu võtta järkjärgulise toetuskava, mis aitab kaasa turu avamisele ning kriisi ja ettevõtete ebakindluse ajal väga vajalike miinimuminfrastruktuuride loomisele;

| 5. | tuletab meelde, et ühine kaubanduspoliitika on Euroopa Liidu üldistes huvides olev vahend, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt teostatakse ELi ühist kaubanduspoliitikat kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega ning et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 toetab see eelkõige maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et ühine kaubanduspoliitika on Euroopa Liidu üldistes huvides olev vahend, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt teostatakse ELi ühist kaubanduspoliitikat kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega ning et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 toetab see eelkõige maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist;

| 6. | rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika – nii kahepoolne kui ka mitmepoolne – on vahend ja mitte omaette eesmärk ning see peab olema kooskõlas eesmärgiga võidelda kliimamuutuste vastu ja eeldama ambitsioonika kokkuleppe sõlmimist kliimavaldkonnas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ELi kaubanduspoliitika – nii kahepoolne kui ka mitmepoolne – on vahend ja mitte omaette eesmärk ning see peab olema kooskõlas eesmärgiga võidelda kliimamuutuste vastu ja eeldama ambitsioonika kokkuleppe sõlmimist kliimavaldkonnas;

| 7. | on seisukohal, et WTO eeskirju tuleb tõlgendada ja arendada selliselt, et need toetaksid mitmepoolsetes keskkonnakokkulepetes sisalduvaid kohustusi; palub komisjonil töötada konsensuse saavutamise nimel WTOs, et anda mitmepoolsete keskkonnakokkulepete sekretariaatidele vaatleja roll kõigil WTO koosolekutel, mis puudutavad nende pädevusvaldkonda, ja nõuandja roll keskkonnaalaste vaidluste lahendamise menetlustes; rõhutab vajadust kehtestada uued rahvusvahelised eeskirjad, et kaotada süsinikdioksiidi heitkoguste odavusest tulenev suhteline eelis; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et WTO eeskirju tuleb tõlgendada ja arendada selliselt, et need toetaksid mitmepoolsetes keskkonnakokkulepetes sisalduvaid kohustusi; palub komisjonil töötada konsensuse saavutamise nimel WTOs, et anda mitmepoolsete keskkonnakokkulepete sekretariaatidele vaatleja roll kõigil WTO koosolekutel, mis puudutavad nende pädevusvaldkonda, ja nõuandja roll keskkonnaalaste vaidluste lahendamise menetlustes; rõhutab vajadust kehtestada uued rahvusvahelised eeskirjad, et kaotada süsinikdioksiidi heitkoguste odavusest tulenev suhteline eelis;

| 8. | mõistab hukka asjaolu, et mitte üheski senises WTO lepingus ei käsitleta kliimamuutuse, toiduga kindlustatuse ja aastatuhande arengueesmärkide küsimust; taunib kliimamuutustele vastupanuvõimeliste seemnete biopiraatluse levikut; on arvamusel, et WTO eeskirjade muutmine on vajalik, et tagada nende ühtsus ja kooskõla Kyoto protokolli ja mitmepoolsete keskkonnalepingute raames võetud kohustustega; nõuab tungivalt WTO reformi, et võimaldada tooteid eristada vastavalt nende tootmis- ja töötlusviisidele; |
| --- | --- |

8.

mõistab hukka asjaolu, et mitte üheski senises WTO lepingus ei käsitleta kliimamuutuse, toiduga kindlustatuse ja aastatuhande arengueesmärkide küsimust; taunib kliimamuutustele vastupanuvõimeliste seemnete biopiraatluse levikut; on arvamusel, et WTO eeskirjade muutmine on vajalik, et tagada nende ühtsus ja kooskõla Kyoto protokolli ja mitmepoolsete keskkonnalepingute raames võetud kohustustega; nõuab tungivalt WTO reformi, et võimaldada tooteid eristada vastavalt nende tootmis- ja töötlusviisidele;

| 9. | toonitab, võttes arvesse WTO lepingu preambulit ja GATTi lepingu artikli XX punkte b, d ja g, et rahvusvaheline kaubandus ei tohi põhjustada loodusressursside ülekasutamist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama WTO egiidi all kollektiivse eelistuse põhimõtet, pidades eelkõige silmas jätkusuutlikke, kliimahoidlikke ja eetiliselt vastuvõetavaid tooteid; |
| --- | --- |

9.

toonitab, võttes arvesse WTO lepingu preambulit ja GATTi lepingu artikli XX punkte b, d ja g, et rahvusvaheline kaubandus ei tohi põhjustada loodusressursside ülekasutamist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama WTO egiidi all kollektiivse eelistuse põhimõtet, pidades eelkõige silmas jätkusuutlikke, kliimahoidlikke ja eetiliselt vastuvõetavaid tooteid;

| 10. | kutsub komisjoni ja WTO liikmeid üles püüdlema selle poole, et WTO teadvustaks oma koostatavas seisukohas kliimamuutuse tähendust ja mõjusid ning tagaks, et WTO eeskirjad mitte ei takistaks, vaid edendaksid üldisi jõupingutusi kliimamuutusega võitlemisel, selle leevendamisel ja sellega kohandumisel; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni ja WTO liikmeid üles püüdlema selle poole, et WTO teadvustaks oma koostatavas seisukohas kliimamuutuse tähendust ja mõjusid ning tagaks, et WTO eeskirjad mitte ei takistaks, vaid edendaksid üldisi jõupingutusi kliimamuutusega võitlemisel, selle leevendamisel ja sellega kohandumisel;

| 11. | väljendab kahetsust, et WTO liikmed ei ole veel leidnud lahendust, kuidas integreerida see leping ÜRO institutsioonide süsteemi ning keskkonnakaitset (sealhulgas kliimamuutust), sotsiaalset õiglust ja kõigi inimõiguste austamist käsitlevatesse eeskirjadesse; nõuab tungivalt, et kohustused ja eesmärgid, mis on sätestatud mitmepoolsetes keskkonnalepingutes, nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja muud ÜRO institutsioonide (FAO, ILO, IMO) lepingud, peavad olema kaubanduseeskirjade kitsa tõlgendamise suhtes ülimuslikud; |
| --- | --- |

11.

väljendab kahetsust, et WTO liikmed ei ole veel leidnud lahendust, kuidas integreerida see leping ÜRO institutsioonide süsteemi ning keskkonnakaitset (sealhulgas kliimamuutust), sotsiaalset õiglust ja kõigi inimõiguste austamist käsitlevatesse eeskirjadesse; nõuab tungivalt, et kohustused ja eesmärgid, mis on sätestatud mitmepoolsetes keskkonnalepingutes, nagu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja muud ÜRO institutsioonide (FAO, ILO, IMO) lepingud, peavad olema kaubanduseeskirjade kitsa tõlgendamise suhtes ülimuslikud;

| 12. | arvestades, et Marrakechis 15. aprillil 1994. aastal WTO ministrite poolt tehtud otsusest kaubanduse ja keskkonna kohta on möödunud juba üle 15 aasta, palub komisjonil hiljemalt 2011. aasta keskel esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne, milles hinnatakse, mil määral WTO kaubanduse ja keskkonna komitee on täitnud oma nimetatud otsuses sätestatud kohustused, ning esitatakse järeldused selle kohta, mida on veel vaja teha, eelkõige seoses ülemaailmse aruteluga kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise ning WTO teemal; |
| --- | --- |

12.

arvestades, et Marrakechis 15. aprillil 1994. aastal WTO ministrite poolt tehtud otsusest kaubanduse ja keskkonna kohta on möödunud juba üle 15 aasta, palub komisjonil hiljemalt 2011. aasta keskel esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne, milles hinnatakse, mil määral WTO kaubanduse ja keskkonna komitee on täitnud oma nimetatud otsuses sätestatud kohustused, ning esitatakse järeldused selle kohta, mida on veel vaja teha, eelkõige seoses ülemaailmse aruteluga kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise ning WTO teemal;

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jääma WTO läbirääkimiste ja kahepoolsete kaubanduslepingute juures sellele kindlaks, et kaubanduse liberaliseerimine, eelkõige looduslike toormaterjalide puhul, ei ohustaks loodusvarade säästvat majandamist ning et kliimakaitse ja liikide mitmekesisuse kaitse eesmärkidest saaks lepingute lahutamatu osa; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles nõudma WTO raames WTO kaubandus- ja keskkonnaministrite ühiskohtumist enne ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi, mis toimub 2011. aastal Johannesburgis; tuletab meelde, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon on foorum, mille abil tuleks jõuda rahvusvahelisele kokkuleppele kliimamuutusega toimetuleku osas; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jääma WTO läbirääkimiste ja kahepoolsete kaubanduslepingute juures sellele kindlaks, et kaubanduse liberaliseerimine, eelkõige looduslike toormaterjalide puhul, ei ohustaks loodusvarade säästvat majandamist ning et kliimakaitse ja liikide mitmekesisuse kaitse eesmärkidest saaks lepingute lahutamatu osa; kutsub sel eesmärgil komisjoni üles nõudma WTO raames WTO kaubandus- ja keskkonnaministrite ühiskohtumist enne ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi, mis toimub 2011. aastal Johannesburgis; tuletab meelde, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon on foorum, mille abil tuleks jõuda rahvusvahelisele kokkuleppele kliimamuutusega toimetuleku osas;

| 14. | peab varasemast kiireloomulisemaks vajadust algatada avalik arutelu rahvusvahelise keskkonnaorganisatsiooni loomise teemal; |
| --- | --- |

14.

peab varasemast kiireloomulisemaks vajadust algatada avalik arutelu rahvusvahelise keskkonnaorganisatsiooni loomise teemal;

Kaubanduse ja kliimakaitse vahelise vastastikuse positiivse mõju suurendamine

| 15. | tunnustab kaubavahetuse positiivselt rolli selliste kaupade ja teenuste vahetamisel, mis aitavad kaasa kliima kaitsmisele; on seisukohal, et kliimakaitse ja kaubavahetuse liberaliseerimine võivad teineteist vastastikku toetada, hõlbustades keskkonnakaupade ja -teenuste vahetust, aga eelnevalt on vaja koostada nimekiri kõnealustest kaupadest ja teenustest vastavalt rangetele keskkonnakriteeriumidele ja koostöös WTOsse kuuluvate riikidega; |
| --- | --- |

15.

tunnustab kaubavahetuse positiivselt rolli selliste kaupade ja teenuste vahetamisel, mis aitavad kaasa kliima kaitsmisele; on seisukohal, et kliimakaitse ja kaubavahetuse liberaliseerimine võivad teineteist vastastikku toetada, hõlbustades keskkonnakaupade ja -teenuste vahetust, aga eelnevalt on vaja koostada nimekiri kõnealustest kaupadest ja teenustest vastavalt rangetele keskkonnakriteeriumidele ja koostöös WTOsse kuuluvate riikidega;

| 16. | tunnistab, et kaubandus on arengumaadesse toimuva tehnosiirde seisukohalt oluline vahend; rõhutab vajadust vähendada kaubandustõkkeid nn rohelise kaubanduse puhul, näiteks kõrvaldades WTO tasandil kaubandustariifid nn rohelistelt toodetelt; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et kaubandus on arengumaadesse toimuva tehnosiirde seisukohalt oluline vahend; rõhutab vajadust vähendada kaubandustõkkeid nn rohelise kaubanduse puhul, näiteks kõrvaldades WTO tasandil kaubandustariifid nn rohelistelt toodetelt;

| 17. | loodab, et EL näitab eeskuju ja vähendab nn rohelise tehnoloogia ning keskkonna- ja kliimahoidlike toodete kaubanduse jaoks takistusi, nagu tollimaks ja maksud, ning edendab keskkonnakaupu ja -teenuseid, sealhulgas Bali tegevuskava ja Kopenhaageni Rohelise Kliima Fondi alusel; |
| --- | --- |

17.

loodab, et EL näitab eeskuju ja vähendab nn rohelise tehnoloogia ning keskkonna- ja kliimahoidlike toodete kaubanduse jaoks takistusi, nagu tollimaks ja maksud, ning edendab keskkonnakaupu ja -teenuseid, sealhulgas Bali tegevuskava ja Kopenhaageni Rohelise Kliima Fondi alusel;

| 18. | rõhutab innovatsiooni olulisust keskkonnasäästlike tehnoloogiate valdkonnas ja tunnistab, et kaubavahetus võib täita olulist rolli nende tehnoloogiate siirdamisel teistesse riikidesse; |
| --- | --- |

18.

rõhutab innovatsiooni olulisust keskkonnasäästlike tehnoloogiate valdkonnas ja tunnistab, et kaubavahetus võib täita olulist rolli nende tehnoloogiate siirdamisel teistesse riikidesse;

| 19. | kutsub ELi üles võtma juhtrolli, et selgitada välja peamised tõkked, mis takistavad kliimamuutusega võitlemiseks ettenähtud tehnoloogiate levitamist arengumaades; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi üles võtma juhtrolli, et selgitada välja peamised tõkked, mis takistavad kliimamuutusega võitlemiseks ettenähtud tehnoloogiate levitamist arengumaades;

| 20. | tunnistab, et innovatsiooni saab soodustada eri tasusüsteemide abil ja need süsteemid ei soodusta samal viisil tehnosiiret; märgib samuti, et võimaldamaks intellektuaalomandiõiguste süsteemide tehnosiiret tuleb esmalt lahendada mure nende kaitse pärast, mis tuleneb nõrkadest poliitilistest institutsioonidest ja õigusriigi põhimõtete puudumisest; palub seega komisjonil uurida kõiki innovatsiooni tasusüsteeme, võttes arvesse ohtu jätta mõned riigid kõrvale, ja kasutada uuringu tulemusi kliimaalases diplomaatias; |
| --- | --- |

20.

tunnistab, et innovatsiooni saab soodustada eri tasusüsteemide abil ja need süsteemid ei soodusta samal viisil tehnosiiret; märgib samuti, et võimaldamaks intellektuaalomandiõiguste süsteemide tehnosiiret tuleb esmalt lahendada mure nende kaitse pärast, mis tuleneb nõrkadest poliitilistest institutsioonidest ja õigusriigi põhimõtete puudumisest; palub seega komisjonil uurida kõiki innovatsiooni tasusüsteeme, võttes arvesse ohtu jätta mõned riigid kõrvale, ja kasutada uuringu tulemusi kliimaalases diplomaatias;

| 21. | väljendab muret fossiilkütuste toetuste moonutava mõju pärast maailmakaubandusele, nende mõju pärast kliimale ja nende tekitatud kulu pärast riigikassadele; kiidab heaks G20 võetud kohustuse need toetused järk-järgult kaotada; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret fossiilkütuste toetuste moonutava mõju pärast maailmakaubandusele, nende mõju pärast kliimale ja nende tekitatud kulu pärast riigikassadele; kiidab heaks G20 võetud kohustuse need toetused järk-järgult kaotada;

| 22. | soovib, et Euroopa Liit võtaks kõnealuses valdkonnas enda peale juhtrolli rahvusvahelisel tasandil ja palub komisjonil teha kiiremas korras ettepanek ELis nende toetuste kaotamise ajakava kohta, kusjuures selle protsessi käigus tuleb sisse viia sotsiaal- ja tööstusmeetmed; tuletab muu hulgas meelde Euroopa Parlamendi nõuet komisjonile ja liikmesriikidele teavitada Euroopa Parlamenti ekspordikrediidiasutuste ja Euroopa Investeerimispanga laenuandmisest projektidele, millel on kliimale kahjulik mõju; |
| --- | --- |

22.

soovib, et Euroopa Liit võtaks kõnealuses valdkonnas enda peale juhtrolli rahvusvahelisel tasandil ja palub komisjonil teha kiiremas korras ettepanek ELis nende toetuste kaotamise ajakava kohta, kusjuures selle protsessi käigus tuleb sisse viia sotsiaal- ja tööstusmeetmed; tuletab muu hulgas meelde Euroopa Parlamendi nõuet komisjonile ja liikmesriikidele teavitada Euroopa Parlamenti ekspordikrediidiasutuste ja Euroopa Investeerimispanga laenuandmisest projektidele, millel on kliimale kahjulik mõju;

| 23. | on vastu fossiilkütuste toetamisele ning nõuab suuremat toetust keskkonnahoidlike taastuvate energiaallikate ning teadusuuringute ja arendustegevuse edendamisele detsentraliseeritud energiaallikate valdkonnas, eelkõige arengumaades; tuletab sellega seoses meelde G20 kokkulepet kaotada fossiilkütuste toetused ning nõuab, et komisjon teeks asjaomase Euroopa strateegia kohta ettepanekud koos selle rakendamise täpse ajakava ja vajaduse korral hüvitusmehhanismidega; |
| --- | --- |

23.

on vastu fossiilkütuste toetamisele ning nõuab suuremat toetust keskkonnahoidlike taastuvate energiaallikate ning teadusuuringute ja arendustegevuse edendamisele detsentraliseeritud energiaallikate valdkonnas, eelkõige arengumaades; tuletab sellega seoses meelde G20 kokkulepet kaotada fossiilkütuste toetused ning nõuab, et komisjon teeks asjaomase Euroopa strateegia kohta ettepanekud koos selle rakendamise täpse ajakava ja vajaduse korral hüvitusmehhanismidega;

Hindade õiglasemaks muutmine rahvusvahelises kaubanduses ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ärahoidmine

| 24. | märgib, et kaubavahetuse liberaliseerimine võib minna vastuollu kliimakaitsega, kui mõned liikmesriigid muudavad tegevusetuse kliimavaldkonnas konkurentsieeliseks; soovitab seega muuta WTO dumpinguvastaseid eeskirju selliselt, et need sisaldaksid ka õiglast keskkonnahinda vastavalt ülemaailmsetele kliimakaitse standarditele; |
| --- | --- |

24.

märgib, et kaubavahetuse liberaliseerimine võib minna vastuollu kliimakaitsega, kui mõned liikmesriigid muudavad tegevusetuse kliimavaldkonnas konkurentsieeliseks; soovitab seega muuta WTO dumpinguvastaseid eeskirju selliselt, et need sisaldaksid ka õiglast keskkonnahinda vastavalt ülemaailmsetele kliimakaitse standarditele;

| 25. | avaldab kahetsust asjaolu pärast, et energiahindu subsideerides ja süsinikdioksiidi heitkoguste piiranguid või kvoote kehtestamata jättes võivad teatavad riigid saada suhtelise eelise; kuna süsinikdioksiidi heitkoguseid ei piirata ja heite tekitamine on seega suhteliselt odav, ei ole nendel riikidel motivatsiooni kliimamuutust käsitlevate mitmepoolsete lepingutega ühineda; |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust asjaolu pärast, et energiahindu subsideerides ja süsinikdioksiidi heitkoguste piiranguid või kvoote kehtestamata jättes võivad teatavad riigid saada suhtelise eelise; kuna süsinikdioksiidi heitkoguseid ei piirata ja heite tekitamine on seega suhteliselt odav, ei ole nendel riikidel motivatsiooni kliimamuutust käsitlevate mitmepoolsete lepingutega ühineda;

| 26. | märgib siiski, et kliimaläbirääkimised põhinevad ühise, aga erineva vastutuse põhimõttel ja arengumaade kliimapoliitika nõrkuse põhjus on üldiselt nende väiksem finantssuutlikkus või tehnilised võimalused ja mitte keskkonnadumping; |
| --- | --- |

26.

märgib siiski, et kliimaläbirääkimised põhinevad ühise, aga erineva vastutuse põhimõttel ja arengumaade kliimapoliitika nõrkuse põhjus on üldiselt nende väiksem finantssuutlikkus või tehnilised võimalused ja mitte keskkonnadumping;

| 27. | soovib sellega seoses, et Euroopa arutelus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga seotud tööstusliku kasvuhoonegaaside heite ülekandumisele ja sellele probleemi lahendamise viisidele tuleks läheneda ettevaatlikult; |
| --- | --- |

27.

soovib sellega seoses, et Euroopa arutelus ELi heitkogustega kauplemise süsteemiga seotud tööstusliku kasvuhoonegaaside heite ülekandumisele ja sellele probleemi lahendamise viisidele tuleks läheneda ettevaatlikult;

| 28. | tuletab meelde, et komisjoni 26. mai 2010. aasta teatise (KOM(2010)0265) kohaselt selle valdkonna kohta on vaid vähesed tööstussektorid väga tundlikud kasvuhoonegaaside heite ülekandumise suhtes ja on arvamusel, et nende tuvastamiseks on vaja põhjalikku sektoripõhist analüüsi; kutsub komisjoni üles hakkama kiiresti kasutama pigem sellist lähenemist kui teatavaid kvantitatiivseid kriteeriume, mis iseloomustavad kõiki tööstussektoreid; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et komisjoni 26. mai 2010. aasta teatise (KOM(2010)0265) kohaselt selle valdkonna kohta on vaid vähesed tööstussektorid väga tundlikud kasvuhoonegaaside heite ülekandumise suhtes ja on arvamusel, et nende tuvastamiseks on vaja põhjalikku sektoripõhist analüüsi; kutsub komisjoni üles hakkama kiiresti kasutama pigem sellist lähenemist kui teatavaid kvantitatiivseid kriteeriume, mis iseloomustavad kõiki tööstussektoreid;

| 29. | rõhutab, et ei ole ühtset lahendust tööstussektoritele, mida ohustab kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, ja tootelaad või turustruktuur on põhikriteeriumid olemasolevate vahendite valimisel (tasuta kvootide andmine, riigiabi või piiride kohandamine); |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et ei ole ühtset lahendust tööstussektoritele, mida ohustab kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, ja tootelaad või turustruktuur on põhikriteeriumid olemasolevate vahendite valimisel (tasuta kvootide andmine, riigiabi või piiride kohandamine);

| 30. | on seisukohal, et kõiki põhilisi süsinikdioksiidi heite tekitajaid hõlmav mitmepoolne leping oleks parim vahend keskkonnale süsinikdioksiidi heitega tekitatud negatiivse välismõju arvessevõtmiseks, kuid tõenäoliselt ei jõuta selleni veel niipea; on seetõttu seisukohal, et Euroopa Liit peaks jätkuvalt uurima võimalusi võtta kasutusele süsinikdioksiidi lekke ohuga tööstussektoreis asjakohased keskkonnapoliitika vahendid, eelkõige süsinikdioksiidi heidetega seotud kulude hõlmamise mehhanism, järgides WTO eeskirju; selline mehhanism võimaldaks võidelda CO2-heite ülekandmisega kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

30.

on seisukohal, et kõiki põhilisi süsinikdioksiidi heite tekitajaid hõlmav mitmepoolne leping oleks parim vahend keskkonnale süsinikdioksiidi heitega tekitatud negatiivse välismõju arvessevõtmiseks, kuid tõenäoliselt ei jõuta selleni veel niipea; on seetõttu seisukohal, et Euroopa Liit peaks jätkuvalt uurima võimalusi võtta kasutusele süsinikdioksiidi lekke ohuga tööstussektoreis asjakohased keskkonnapoliitika vahendid, eelkõige süsinikdioksiidi heidetega seotud kulude hõlmamise mehhanism, järgides WTO eeskirju; selline mehhanism võimaldaks võidelda CO2-heite ülekandmisega kolmandatesse riikidesse;

| 31. | märgib ühemõtteliselt, et piirimaksu kohandamine ei peaks toimima protektsionismi vahendina, vaid pigem heitkoguste vähendamise vahendina; |
| --- | --- |

31.

märgib ühemõtteliselt, et piirimaksu kohandamine ei peaks toimima protektsionismi vahendina, vaid pigem heitkoguste vähendamise vahendina;

Kliimamõju põhjal toodete eristamise soodustamine

| 32. | on arvamusel, et EL kui maailma suurim kaubandusblokk võib ülemaailmselt kehtestada standardeid, ja toetab selliste sertifitseerimis- ja märgistussüsteemide väljatöötamist ja levitamist, mis arvestavad sotsiaalsete ja keskkonnakriteeriumitega; märgib rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide edukat tööd vastavate märgistuste ja sertifikaatide väljatöötamisel ja edendamisel ning pooldab selgesti nende laiemat kasutamist; |
| --- | --- |

32.

on arvamusel, et EL kui maailma suurim kaubandusblokk võib ülemaailmselt kehtestada standardeid, ja toetab selliste sertifitseerimis- ja märgistussüsteemide väljatöötamist ja levitamist, mis arvestavad sotsiaalsete ja keskkonnakriteeriumitega; märgib rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide edukat tööd vastavate märgistuste ja sertifikaatide väljatöötamisel ja edendamisel ning pooldab selgesti nende laiemat kasutamist;

| 33. | tuletab meelde, et WTO raames on võimalik võtta vajaduse korral kaubanduse kvalifitseerimise meetmeid, mis on proportsionaalsed ega ole diskrimineerivad muude riikide suhtes, kus on samasugused tootmistingimused; märgib siiski, et on ülioluline teha täpsustusi, et meetmeid saaks võtta vastavalt nende toodete tootmisprotsessi ja -meetodiga seotud kliimakriteeriumidele; |
| --- | --- |

33.

tuletab meelde, et WTO raames on võimalik võtta vajaduse korral kaubanduse kvalifitseerimise meetmeid, mis on proportsionaalsed ega ole diskrimineerivad muude riikide suhtes, kus on samasugused tootmistingimused; märgib siiski, et on ülioluline teha täpsustusi, et meetmeid saaks võtta vastavalt nende toodete tootmisprotsessi ja -meetodiga seotud kliimakriteeriumidele;

| 34. | palub komisjonil alustada uuesti läbirääkimisi WTOs tootmisprotsessi ja -meetodite üle ja ka võimaluse üle eristada sarnaseid tooteid nende süsinikdioksiidi heitkoguste, energiatõhususe ja tehnoloogiliste standardite alusel; on arvamusel, et WTO liikmed võivad kõnealuse algatuse heaks kiita, kui sellega kaasnevad tehnoloogia siiret soodustavad meetmed; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil alustada uuesti läbirääkimisi WTOs tootmisprotsessi ja -meetodite üle ja ka võimaluse üle eristada sarnaseid tooteid nende süsinikdioksiidi heitkoguste, energiatõhususe ja tehnoloogiliste standardite alusel; on arvamusel, et WTO liikmed võivad kõnealuse algatuse heaks kiita, kui sellega kaasnevad tehnoloogia siiret soodustavad meetmed;

| 35. | soovib siiski, et praegune selgusetus WTOs tootmisprotsessi ja -meetmete suhtes ei muuda liitu tegevusetuks, kuna EL peaks just püüdma kasutada seda tegutsemisvabadust; |
| --- | --- |

35.

soovib siiski, et praegune selgusetus WTOs tootmisprotsessi ja -meetmete suhtes ei muuda liitu tegevusetuks, kuna EL peaks just püüdma kasutada seda tegutsemisvabadust;

| 36. | rõhutab, et tuleb teha pingutusi selleks, et kaubanduse kahjulik keskkonnamõju kajastuks hindades ning rakendataks põhimõtet, et saastaja maksab; nõuab tungivalt, et märgistamis- ja teavitamiseeskirjad viidaks kooskõlla keskkonnastandarditega; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et tuleb teha pingutusi selleks, et kaubanduse kahjulik keskkonnamõju kajastuks hindades ning rakendataks põhimõtet, et saastaja maksab; nõuab tungivalt, et märgistamis- ja teavitamiseeskirjad viidaks kooskõlla keskkonnastandarditega;

| 37. | tunneb seepärast heameelt ELis säästlikkuse kriteeriumide kehtestamise pärast ELis toodetud ja imporditud agrokütuste puhul; palub komisjonil kaaluda selle meetme laiendamist biomassile ja põllumajandustoodetele; nõuab, et agrokütusega seotud maa-alade kasutamist puudutavaid kaudseid muudatusi võetaks arvesse, ja loodab, et komisjon esitab vastavalt komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ees võetud kohustustele ettepaneku enne 2010. aasta lõppu; |
| --- | --- |

37.

tunneb seepärast heameelt ELis säästlikkuse kriteeriumide kehtestamise pärast ELis toodetud ja imporditud agrokütuste puhul; palub komisjonil kaaluda selle meetme laiendamist biomassile ja põllumajandustoodetele; nõuab, et agrokütusega seotud maa-alade kasutamist puudutavaid kaudseid muudatusi võetaks arvesse, ja loodab, et komisjon esitab vastavalt komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ees võetud kohustustele ettepaneku enne 2010. aasta lõppu;

| 38. | toetab seda, et biokütuste ja biomassi tootmise jaoks töötatakse välja tõepärased ja siduvad säästlikkuse kriteeriumid ja standardid, milles arvestatakse kasvuhoonegaaside ja väikeste osakeste õhkupaiskumist, mis on tingitud maakasutuse kaudsest muutusest ja kogu tootmistsüklist; toonitab, et elanikkonna toiduga kindlustamise tagamine peab olema tähtsam kui biokütuste tootmine ning et maakasutuspoliitika ja -tavade säästlikkuse suhtes tuleb kiiresti välja töötada üldisem lähenemisviis; |
| --- | --- |

38.

toetab seda, et biokütuste ja biomassi tootmise jaoks töötatakse välja tõepärased ja siduvad säästlikkuse kriteeriumid ja standardid, milles arvestatakse kasvuhoonegaaside ja väikeste osakeste õhkupaiskumist, mis on tingitud maakasutuse kaudsest muutusest ja kogu tootmistsüklist; toonitab, et elanikkonna toiduga kindlustamise tagamine peab olema tähtsam kui biokütuste tootmine ning et maakasutuspoliitika ja -tavade säästlikkuse suhtes tuleb kiiresti välja töötada üldisem lähenemisviis;

| 39. | peab hädavajalikuks kehtestada biokütustega kauplemisele ranged säästvusnõuded, arvestades biokütuste vastuolulist mõju keskkonnale ja ühiskonnale; |
| --- | --- |

39.

peab hädavajalikuks kehtestada biokütustega kauplemisele ranged säästvusnõuded, arvestades biokütuste vastuolulist mõju keskkonnale ja ühiskonnale;

| 40. | tunneb heameelt ebaseaduslikku puidukaubandust käsitleva Euroopa lepingu sõlmimise üle ja loodab näha edusamme vabatahtlike partnerluslepingute alal; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt ebaseaduslikku puidukaubandust käsitleva Euroopa lepingu sõlmimise üle ja loodab näha edusamme vabatahtlike partnerluslepingute alal;

Kaubanduse liberaliseerimine ei tohi ohustada ambitsioonikat kliimapoliitikat

| 41. | väljendab muret komisjoni soovi pärast edendada kaubanduslepingutes puidukaubanduse liberaliseerimist ja eelkõige kaotada ekspordipiirangud, hoolimata sellest, et on suurenenud metsade hävimise oht ja kahjulik mõju kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele, arengule ja piirkondade elanikele; |
| --- | --- |

41.

väljendab muret komisjoni soovi pärast edendada kaubanduslepingutes puidukaubanduse liberaliseerimist ja eelkõige kaotada ekspordipiirangud, hoolimata sellest, et on suurenenud metsade hävimise oht ja kahjulik mõju kliimale, bioloogilisele mitmekesisusele, arengule ja piirkondade elanikele;

| 42. | rõhutab, et eelkõige on vaja kooskõla kliimakaitse ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide ning kaubandustingimuste vahel, tagamaks, et näiteks pingutused metsade hävitamisega võitlemisel oleksid tõhusad; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et eelkõige on vaja kooskõla kliimakaitse ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide ning kaubandustingimuste vahel, tagamaks, et näiteks pingutused metsade hävitamisega võitlemisel oleksid tõhusad;

| 43. | on arvamusel, et uued rahvusvahelised kliimakaitset käsitlevad kokkulepped peavad sisaldama kindlaid tagatisi rahvusvahelise puidukaubanduse kahjuliku keskkonnamõju vähendamise ja murettekitavalt laiaulatusliku raadamise peatamise osas; |
| --- | --- |

43.

on arvamusel, et uued rahvusvahelised kliimakaitset käsitlevad kokkulepped peavad sisaldama kindlaid tagatisi rahvusvahelise puidukaubanduse kahjuliku keskkonnamõju vähendamise ja murettekitavalt laiaulatusliku raadamise peatamise osas;

Transpordi täielik kaasamine kaubanduse ja kliima problemaatikasse

| 44. | avaldab kahetsust asjaolu pärast, et praegune kaubandussüsteem põhjustab ülemaailmset töö- ja tootmisjaotust, mille aluseks on transpordi suur osakaal, mis ei kanna omaenda keskkonnakulusid; soovib, et rahvusvahelise transpordi kulude hulka arvataks ka kliimakulud kas maksude kehtestamise või tasuliste kvootidega kauplemise süsteemide kaudu; väljendab heameelt lennunduse peatse kaasamise üle ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja ootab komisjonilt sarnast algatust ka meretranspordi osas 2011. aastaks, et see jõustuks 2013. aastal, kui osutub võimatuks viia selleks ajaks sisse ülemaailmne mehhanism; avaldab kahetsust asjaolu pärast, et kaupade pikamaatranspordil kasutatavat kütust ei maksustata; on selle poolt, et kõnealuseid kütuseid ja selliseid kaupu, eelkõige lennulastina veetavaid kaupu maksustataks; soovib lisaks, et komisjon seaks kahtluse alla kõige saastavamatele transpordiliikidele antud abi, näiteks petroolimaksust vabastamise; |
| --- | --- |

44.

avaldab kahetsust asjaolu pärast, et praegune kaubandussüsteem põhjustab ülemaailmset töö- ja tootmisjaotust, mille aluseks on transpordi suur osakaal, mis ei kanna omaenda keskkonnakulusid; soovib, et rahvusvahelise transpordi kulude hulka arvataks ka kliimakulud kas maksude kehtestamise või tasuliste kvootidega kauplemise süsteemide kaudu; väljendab heameelt lennunduse peatse kaasamise üle ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja ootab komisjonilt sarnast algatust ka meretranspordi osas 2011. aastaks, et see jõustuks 2013. aastal, kui osutub võimatuks viia selleks ajaks sisse ülemaailmne mehhanism; avaldab kahetsust asjaolu pärast, et kaupade pikamaatranspordil kasutatavat kütust ei maksustata; on selle poolt, et kõnealuseid kütuseid ja selliseid kaupu, eelkõige lennulastina veetavaid kaupu maksustataks; soovib lisaks, et komisjon seaks kahtluse alla kõige saastavamatele transpordiliikidele antud abi, näiteks petroolimaksust vabastamise;

| 45. | märgib, et CO2 heitkoguseid on võimalik rahvusvahelises kaubanduses oluliselt vähendada, nõuab, et tekkivad transpordi- ja keskkonnakulud arvestataks tootehinna sisse (väliskulude arvessevõtmine) eelkõige seeläbi, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ETS) lisataks laevandus, mis moodustab 90 % rahvusvahelises kaubanduses kasutatavast transpordist; |
| --- | --- |

45.

märgib, et CO2 heitkoguseid on võimalik rahvusvahelises kaubanduses oluliselt vähendada, nõuab, et tekkivad transpordi- ja keskkonnakulud arvestataks tootehinna sisse (väliskulude arvessevõtmine) eelkõige seeläbi, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ETS) lisataks laevandus, mis moodustab 90 % rahvusvahelises kaubanduses kasutatavast transpordist;

| 46. | palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik endast olenev, et saavutada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames õiguslikult siduv leping meretranspordi heitkoguste vähendamise kohta; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik endast olenev, et saavutada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni raames õiguslikult siduv leping meretranspordi heitkoguste vähendamise kohta;

| 47. | peab oluliseks, et kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustus kehtiks ka rahvusvahelise lennutranspordi ja laevanduse puhul; |
| --- | --- |

47.

peab oluliseks, et kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustus kehtiks ka rahvusvahelise lennutranspordi ja laevanduse puhul;

| 48. | rõhutab, et transpordi ja rahvusvahelise kaubandusega seotud süsinikdioksiidi heitkoguste suurenemine kahjustab ELi globaalse kliimamuutustega võitlemise strateegia tõhusust; on arvamusel, et see on tugev argument, suunamaks ekspordile orienteeritud arengustrateegiat sisetekkelise arengu poole, mis põhineb kohalikul ja mitmekesistatud tarbimisel ning tootmisel arengumaades; tuletab meelde, et selline strateegia mõjutaks tööhõivet positiivselt nii ELis kui ka arengumaades; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et transpordi ja rahvusvahelise kaubandusega seotud süsinikdioksiidi heitkoguste suurenemine kahjustab ELi globaalse kliimamuutustega võitlemise strateegia tõhusust; on arvamusel, et see on tugev argument, suunamaks ekspordile orienteeritud arengustrateegiat sisetekkelise arengu poole, mis põhineb kohalikul ja mitmekesistatud tarbimisel ning tootmisel arengumaades; tuletab meelde, et selline strateegia mõjutaks tööhõivet positiivselt nii ELis kui ka arengumaades;

| 49. | on arvamusel, et kuna kliimakulu ei sisaldu transpordikulus, tuleks edendada kohalikku säästlikku tootmist, eelkõige tarbijate parema teavitamise abil; |
| --- | --- |

49.

on arvamusel, et kuna kliimakulu ei sisaldu transpordikulus, tuleks edendada kohalikku säästlikku tootmist, eelkõige tarbijate parema teavitamise abil;

Kaubanduse ja kliima vastavusseviimise vahendite parandamine

| 50. | nõuab ELi kaubanduspoliitika ja kliimapoliitika vastavusseviimist, milleks tuleb arvutada süsinikutasakaal igas kaubanduspoliitikas, et seda poliitikat vajaduse korral muuta tasakaalu suurendamiseks ja võtta kompensatsioonimeetmeid – poliitiline, tehnoloogiaalane ja rahandusalane koostöö –, kui tasakaal on kliima suhtes negatiivne; |
| --- | --- |

50.

nõuab ELi kaubanduspoliitika ja kliimapoliitika vastavusseviimist, milleks tuleb arvutada süsinikutasakaal igas kaubanduspoliitikas, et seda poliitikat vajaduse korral muuta tasakaalu suurendamiseks ja võtta kompensatsioonimeetmeid – poliitiline, tehnoloogiaalane ja rahandusalane koostöö –, kui tasakaal on kliima suhtes negatiivne;

| 51. | nõuab ELilt tungivalt, et ta kasutaks kahepoolsete või piirkondlike lepingute laiaulatuslikke keskkonnaalaseid sätteid arengut toetava vahendina, rõhutades vajadust rakendada nõuetekohaselt keskkonnaalaseid sätteid ja koostöömehhanisme, mis soodustaksid tehnosiiret, tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

51.

nõuab ELilt tungivalt, et ta kasutaks kahepoolsete või piirkondlike lepingute laiaulatuslikke keskkonnaalaseid sätteid arengut toetava vahendina, rõhutades vajadust rakendada nõuetekohaselt keskkonnaalaseid sätteid ja koostöömehhanisme, mis soodustaksid tehnosiiret, tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist;

| 52. | kutsub komisjoni üles süstemaatiliselt lisama kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingutesse keskkonnaalased klauslid, pöörates erilist tähelepanu süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele ja vähesaastavale tehnoloogiale; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles süstemaatiliselt lisama kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingutesse keskkonnaalased klauslid, pöörates erilist tähelepanu süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele ja vähesaastavale tehnoloogiale;

| 53. | tunneb heameelt kliimamuutuse mõõtme lisamise üle kaubanduslepingute säästvuse mõju hindamisse; märgib siiski, et mõnel juhul, näiteks Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubanduslepingu puhul, on säästvuse mõju hindamine näidanud, et lepingul on kliimale negatiivne mõju, mida enne lepingu sõlmimist ei uuritud; on seisukohal, et kaubanduslepingud ei tohiks mingil juhul kahjustada mitmepoolseid keskkonnalepinguid; |
| --- | --- |

53.

tunneb heameelt kliimamuutuse mõõtme lisamise üle kaubanduslepingute säästvuse mõju hindamisse; märgib siiski, et mõnel juhul, näiteks Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubanduslepingu puhul, on säästvuse mõju hindamine näidanud, et lepingul on kliimale negatiivne mõju, mida enne lepingu sõlmimist ei uuritud; on seisukohal, et kaubanduslepingud ei tohiks mingil juhul kahjustada mitmepoolseid keskkonnalepinguid;

| 54. | on seisukohal, et üldise soodustuste süsteemi reformi käigus tuleb kasutusele võtta keskkonnakriteeriumid; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et üldise soodustuste süsteemi reformi käigus tuleb kasutusele võtta keskkonnakriteeriumid;

| 55. | on seisukohal, et komisjon peaks kaubandus- ja keskkonnapoliitikat käsitlevate läbirääkimiste strateegiates järgima kooskõlastatud raamistikku, et mitte anda partneritele põhjust muretseda kaubandustõkete pärast, kuid samal ajal tagama kliimamuutuste vastu võitlemise siduvate eesmärkide täitmine; |
| --- | --- |

55.

on seisukohal, et komisjon peaks kaubandus- ja keskkonnapoliitikat käsitlevate läbirääkimiste strateegiates järgima kooskõlastatud raamistikku, et mitte anda partneritele põhjust muretseda kaubandustõkete pärast, kuid samal ajal tagama kliimamuutuste vastu võitlemise siduvate eesmärkide täitmine;

| 56. | on seisukohal, et ELi kaubandussuhetes riikidega, kes ei ole seotud mitmepoolsete keskkonnakaitselepingutega, tuleks kliimadiplomaatiat arendada jõulisemalt ja järjekindlamalt; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et ELi kaubandussuhetes riikidega, kes ei ole seotud mitmepoolsete keskkonnakaitselepingutega, tuleks kliimadiplomaatiat arendada jõulisemalt ja järjekindlamalt;

ELi kaubanduse ja kliima vaheline kooskõla arengumaade vaatenurgast

| 57. | tunnistab, et ELi kaubandus- ja kliimapoliitika kooskõlastamist võivad partnerriigid kasutada ja mõista kaudse impordi vähendamise ja ekspordi suurendamise viisina; |
| --- | --- |

57.

tunnistab, et ELi kaubandus- ja kliimapoliitika kooskõlastamist võivad partnerriigid kasutada ja mõista kaudse impordi vähendamise ja ekspordi suurendamise viisina;

| 58. | rõhutab seega vajadust pidada nende riikidega läbirääkimisi kõigi meetmete üle, mida EL võib võtta, eelkõige piiride kohandamise ja ELi vajaduse üle pidada kinni võetud kohustusest toetada arengumaid kliima valdkonnas; |
| --- | --- |

58.

rõhutab seega vajadust pidada nende riikidega läbirääkimisi kõigi meetmete üle, mida EL võib võtta, eelkõige piiride kohandamise ja ELi vajaduse üle pidada kinni võetud kohustusest toetada arengumaid kliima valdkonnas;

| 59. | väljendab seetõttu muret asjaolu pärast, et Kopenhaagenis toimunud kliimaalasel tippkohtumisel ELi riikide ennatlikult lubatud rahastamine tuleneb osaliselt ametliku arenguabi raames võetud kohustustest ja antakse laenudena, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi nõudmistega; palub komisjonil koostada aruanne rahastamisvahendite kohta, et hinnata vastavust tegelikkuse, võetud kohustuste ja parlamendi nõuete vahel; kutsub üles koordineerima paremini rahastamisvahendite temaatilist ja geograafilist kasutamist; |
| --- | --- |

59.

väljendab seetõttu muret asjaolu pärast, et Kopenhaagenis toimunud kliimaalasel tippkohtumisel ELi riikide ennatlikult lubatud rahastamine tuleneb osaliselt ametliku arenguabi raames võetud kohustustest ja antakse laenudena, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi nõudmistega; palub komisjonil koostada aruanne rahastamisvahendite kohta, et hinnata vastavust tegelikkuse, võetud kohustuste ja parlamendi nõuete vahel; kutsub üles koordineerima paremini rahastamisvahendite temaatilist ja geograafilist kasutamist;

| 60. | tuletab meelde tööstusriikide, sh Euroopa Liidu liikmesriikide kohustust mõelda innovaatiliste rahastamisvahendite peale, et võidelda kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde tööstusriikide, sh Euroopa Liidu liikmesriikide kohustust mõelda innovaatiliste rahastamisvahendite peale, et võidelda kliimamuutuste vastu;

| 61. | on veendunud, et võitlus kliimamuutusega peab rajanema tööstus- ja arengumaade vahelisel solidaarsuspõhimõttel ning võimaluse korral tihedamal koostööl ÜRO, WTO ja muude Bretton Woodsi institutsioonidega; seepärast nõuab, et arengumaad, areneva majandusega suurriigid ja tööstusriigid töötaksid koos välja üldise strateegia heitkogustega kauplemise ning energeetika ja kasvuhoonegaaside heite maksustamise jaoks, et ühelt poolt ennetada ettevõtluse ümberpaigutamist (kasvuhoonegaaside heite ülekandumine) ning teisalt luua finantsvahendeid võitluseks kliimamuutuse vastu ja selle tagajärgede vähendamiseks ja nendega kohandumiseks; |
| --- | --- |

61.

on veendunud, et võitlus kliimamuutusega peab rajanema tööstus- ja arengumaade vahelisel solidaarsuspõhimõttel ning võimaluse korral tihedamal koostööl ÜRO, WTO ja muude Bretton Woodsi institutsioonidega; seepärast nõuab, et arengumaad, areneva majandusega suurriigid ja tööstusriigid töötaksid koos välja üldise strateegia heitkogustega kauplemise ning energeetika ja kasvuhoonegaaside heite maksustamise jaoks, et ühelt poolt ennetada ettevõtluse ümberpaigutamist (kasvuhoonegaaside heite ülekandumine) ning teisalt luua finantsvahendeid võitluseks kliimamuutuse vastu ja selle tagajärgede vähendamiseks ja nendega kohandumiseks;

| 62. | rõhutab, et suurem tehnosiire arenguriikidesse süsinikulekkega võitlemise meetmena on 2012. aasta järgse kliimakokkuleppe oluline aspekt; taunib asjaolu, et tehnosiire moodustab ametlikust arenguabist vaid väikese osa; nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid arenguriikidele täiendavat tehnilist ja rahalist abi kliimamuutuse tagajärgedega toimetulekuks, kliimastandardite täitmiseks ning selliste eelnevate hinnangute arvessevõtmiseks, mis käsitlevad standardite, märgistamise ja sertifitseerimise mõju arengule; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et suurem tehnosiire arenguriikidesse süsinikulekkega võitlemise meetmena on 2012. aasta järgse kliimakokkuleppe oluline aspekt; taunib asjaolu, et tehnosiire moodustab ametlikust arenguabist vaid väikese osa; nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid arenguriikidele täiendavat tehnilist ja rahalist abi kliimamuutuse tagajärgedega toimetulekuks, kliimastandardite täitmiseks ning selliste eelnevate hinnangute arvessevõtmiseks, mis käsitlevad standardite, märgistamise ja sertifitseerimise mõju arengule;

*

* *

| 63. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide paralamentidele ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni täitevsekretärile ja 16. osaliste konverentsile (COP 16). |
| --- | --- |

63.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide paralamentidele ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni täitevsekretärile ja 16. osaliste konverentsile (COP 16).

---

(1)  Kliimamuutused 2007: Koondaruanne; toimetanud Rajendra K. Pachauri ja Andy Reisinger, Genf 2007, http://www.ipcc.ch/pdf/assessment-report/ar4/syr/ar4_syr_fr.pdf; ja töörühmade aruanded: Reaalteaduslik alus, koostanud I töörühm, toimetanud S. Solomon, D. Qin, M. Manning, Z. Chen, M. Marquis, K. Averyt, M. Tignor ja H.L. Miller, Jr.; Mõjud, kohandumine ja haavatavus, koostanud II töörühm, toimetanud M. Parry, O. Canziani, J. Palutikof, P. van der Linden ja C. Hanson; Kliimamuutuse leevendamine, koostanud III töörühm, toimetanud B. Metz, O. Davidson, P. Bosch, R. Dave ja L. Meyer.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0019.

(3)  ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 193.

(4)  ELT C 160, 19.6.2010, lk 1 ja 8.

(5)  http://www.agassessment.org/

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/101 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/101

---

Neljapäev, 25. november 2010Ettevõtete sotsiaalne vastutus rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes

P7_TA(2010)0446

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (2009/2201(INI))

2012/C 99 E/19

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 30, ja 31; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 30, ja 31;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 ja 218; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 ja 218;

| — | võttes arvesse OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ja Maailmapanga egiidi all kokku lepitud toimimisjuhendeid ning ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi egiidi all tehtud jõupingutusi ettevõtete tegevuse õiguslikuks reguleerimiseks arenguriikides; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ja Maailmapanga egiidi all kokku lepitud toimimisjuhendeid ning ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi egiidi all tehtud jõupingutusi ettevõtete tegevuse õiguslikuks reguleerimiseks arenguriikides;

| — | võttes arvesse 2000. aasta septembris käivitatud ÜRO globaalse kokkuleppe algatust (Global Compact), ÜRO peasekretäri 10. augusti 2005. aasta aruannet „Üleilmsete partnerluste suunas – tõhusam koostöö ÜRO ja kõigi asjaomaste, eelkõige erasektori, partnerite vahel” (05-45706 (E) 020905), ÜRO globaalse kokkuleppe ja globaalse aruandluse algatuse 9. oktoobri 2006. aasta teadaannet ning põhimõtteid, millest juhindutakse 2006. aasta jaanuaris ÜRO käivitatud vastutustundliku investeerimise algatuses, mida koordineeritakse ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) rahastamisalgatuse ja ÜRO globaalse kokkuleppe raames; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta septembris käivitatud ÜRO globaalse kokkuleppe algatust (Global Compact), ÜRO peasekretäri 10. augusti 2005. aasta aruannet „Üleilmsete partnerluste suunas – tõhusam koostöö ÜRO ja kõigi asjaomaste, eelkõige erasektori, partnerite vahel” (05-45706 (E) 020905), ÜRO globaalse kokkuleppe ja globaalse aruandluse algatuse 9. oktoobri 2006. aasta teadaannet ning põhimõtteid, millest juhindutakse 2006. aasta jaanuaris ÜRO käivitatud vastutustundliku investeerimise algatuses, mida koordineeritakse ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) rahastamisalgatuse ja ÜRO globaalse kokkuleppe raames;

| — | võttes arvesse ÜRO 2003. aasta detsembris vastu võetud norme hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute vastutuse kohta inimõiguste vallas (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2003. aasta detsembris vastu võetud norme hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute vastutuse kohta inimõiguste vallas (1);

| — | võttes arvesse 1997. aastal käivitatud globaalse aruandluse algatust (2), 5. oktoobril 2006. aastal avaldatud G3 säästva arengu aruandluse ajakohastatud suuniseid ja G4 suuniseid, mida töötatakse praegu välja globaalse aruandluse algatuse raames; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aastal käivitatud globaalse aruandluse algatust (2), 5. oktoobril 2006. aastal avaldatud G3 säästva arengu aruandluse ajakohastatud suuniseid ja G4 suuniseid, mida töötatakse praegu välja globaalse aruandluse algatuse raames;

| — | võttes arvesse 2002. aastal Johannesburgis toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumise tulemusi, eriti üleskutset algatuste tegemiseks ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonnas, ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta järeldusi tippkohtumise järelmeetmete kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aastal Johannesburgis toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumise tulemusi, eriti üleskutset algatuste tegemiseks ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonnas, ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta järeldusi tippkohtumise järelmeetmete kohta (3);

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 15. veebruari 2005. aasta aruannet rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriühingute inimõigustealaste kohustuste kohta (E/CN.4/2005/91, 2005); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 15. veebruari 2005. aasta aruannet rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriühingute inimõigustealaste kohustuste kohta (E/CN.4/2005/91, 2005);

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri inimõiguste, hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute küsimustega tegeleva eriesindaja 7. aprilli 2008. aasta aruannet kõigi inim-, kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste, sh arenguõiguse kaitsmise edendamise kohta (A/HRC/8/5 2008) ning tema järgmise, 2011. aastal esitatava aruandega seotud käimasolevat tööd; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri inimõiguste, hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute küsimustega tegeleva eriesindaja 7. aprilli 2008. aasta aruannet kõigi inim-, kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste, sh arenguõiguse kaitsmise edendamise kohta (A/HRC/8/5 2008) ning tema järgmise, 2011. aastal esitatava aruandega seotud käimasolevat tööd;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri inimõiguste, hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute küsimustega tegeleva eriesindaja John Ruggie 9. aprilli 2010. aasta aruannet ettevõtete ja inimõiguste ning järgmiste sammude kohta raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” elluviimisel (A/HRC/14/27); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri inimõiguste, hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute küsimustega tegeleva eriesindaja John Ruggie 9. aprilli 2010. aasta aruannet ettevõtete ja inimõiguste ning järgmiste sammude kohta raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” elluviimisel (A/HRC/14/27);

| — | võttes arvesse võrdlusaluseid ja sertifitseerimis- ja märgistamismehhanisme, mis näitavad ettevõtete käitumist säästva arengu, kliimamuutuse või vaesuse vähendamise valdkonnas, näiteks standardit SA 8000, mis puudutab laste töö keelustamist, ning AFNORi ja ISO standardeid säästva arengu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võrdlusaluseid ja sertifitseerimis- ja märgistamismehhanisme, mis näitavad ettevõtete käitumist säästva arengu, kliimamuutuse või vaesuse vähendamise valdkonnas, näiteks standardit SA 8000, mis puudutab laste töö keelustamist, ning AFNORi ja ISO standardeid säästva arengu kohta;

| — | võttes arvesse Kimberley protsessi töötlemata teemantide kaubanduse kontrollimise üle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kimberley protsessi töötlemata teemantide kaubanduse kontrollimise üle;

| — | võttes arvesse mitmete liikmesriikide algatusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamiseks ja eriti asjaolu, et Taanis loodi ettevõtete sotsiaalse vastutuse riiklik keskus, mis koordineerib valitsuse õigusloomega seotud algatusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse soodustamisel ja töötab välja praktilisi vahendeid ettevõtetele (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmete liikmesriikide algatusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamiseks ja eriti asjaolu, et Taanis loodi ettevõtete sotsiaalse vastutuse riiklik keskus, mis koordineerib valitsuse õigusloomega seotud algatusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse soodustamisel ja töötab välja praktilisi vahendeid ettevõtetele (4);

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1979), 13. septembril 2007. aastal ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 61/295 vastu võetud ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni (1989); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1979), 13. septembril 2007. aastal ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 61/295 vastu võetud ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni (1989);

| — | võttes arvesse rahvusvahelisi keskkonnakonventsioone, nagu osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll (1987), ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (1999), Cartagena bioohutuse protokoll (2000) ja Kyoto protokoll (1997); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelisi keskkonnakonventsioone, nagu osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll (1987), ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (1999), Cartagena bioohutuse protokoll (2000) ja Kyoto protokoll (1997);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 14. märtsi 2003. aasta arvamust rohelise raamatu „Ettevõtte sotsiaalse vastutuse raamistiku edendamine Euroopas” kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 14. märtsi 2003. aasta arvamust rohelise raamatu „Ettevõtte sotsiaalse vastutuse raamistiku edendamine Euroopas” kohta;

| — | võttes arvesse multilateraalse Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse foorumi 29. juuni 2004. aasta lõpparuannet ja soovitusi, sealhulgas seitsmendat soovitust, mis toetab meetmeid asjakohase õigusraamistiku loomiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse multilateraalse Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse foorumi 29. juuni 2004. aasta lõpparuannet ja soovitusi, sealhulgas seitsmendat soovitust, mis toetab meetmeid asjakohase õigusraamistiku loomiseks;

| — | võttes arvesse 1968. aasta Brüsseli konventsiooni, mida täiendati nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (5), ning komisjoni 21. aprilli 2009. aasta rohelist raamatut nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 läbivaatamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1968. aasta Brüsseli konventsiooni, mida täiendati nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (5), ning komisjoni 21. aprilli 2009. aasta rohelist raamatut nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 läbivaatamise kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Ettevõtete sotsiaalse vastutuse raamistiku edendamine Euroopas” (KOM(2001)0366), mis võeti üle valgesse raamatusse „Komisjoni teatis ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta: äriühingute panus säästvasse arengusse” (KOM(2002)0347); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Ettevõtete sotsiaalse vastutuse raamistiku edendamine Euroopas” (KOM(2001)0366), mis võeti üle valgesse raamatusse „Komisjoni teatis ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta: äriühingute panus säästvasse arengusse” (KOM(2002)0347);

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2001. aasta soovitust 2001/453/EÜ keskkonnaküsimuste tunnustamise, mõõtmise ja avalikustamise kohta äriühingute aastaaruannetes ja majandusaasta aruannetes (6) (teatavaks tehtud numbri K(2001)1495 all); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2001. aasta soovitust 2001/453/EÜ keskkonnaküsimuste tunnustamise, mõõtmise ja avalikustamise kohta äriühingute aastaaruannetes ja majandusaasta aruannetes (6) (teatavaks tehtud numbri K(2001)1495 all);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2004. aasta teatist „Globaliseerumise sotsiaalne mõõde – ELi poliitiline panus hüvede loomiseks kõigile” (KOM(2004)0383); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2004. aasta teatist „Globaliseerumise sotsiaalne mõõde – ELi poliitiline panus hüvede loomiseks kõigile” (KOM(2004)0383);

| — | võttes arvesse komisjoni 22. märtsi 2006. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks” (KOM(2006)0136); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. märtsi 2006. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks” (KOM(2006)0136);

| — | võttes arvesse komisjoni 24. mai 2006. aasta teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks. Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. mai 2006. aasta teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks. Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249);

| — | võttes arvesse alates 1. jaanuarist 2006 kehtivat üldist soodustuste režiimi (GSP), millega võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs või tollitariifide vähendamine suuremale hulgale kaupadele ja mis sisaldab ka uut soodustust eriliste kaubandus-, finants- või arenguvajadustega haavatavatele riikidele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse alates 1. jaanuarist 2006 kehtivat üldist soodustuste režiimi (GSP), millega võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs või tollitariifide vähendamine suuremale hulgale kaupadele ja mis sisaldab ka uut soodustust eriliste kaubandus-, finants- või arenguvajadustega haavatavatele riikidele;

| — | võttes arvesse 2009. aasta oktoobris sõlmitud ELi ja Lõuna-Korea vabakaubanduslepingu 13. peatükki, mille kohaselt „lepinguosalised püüavad toetada ja edendada kauplemist säästvale arengule kaasa aitavate kaupadega, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse selliseid kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus, ning kaupadega, millega kaasneb äriühingute sotsiaalne vastutus ja aruandluskohustus”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta oktoobris sõlmitud ELi ja Lõuna-Korea vabakaubanduslepingu 13. peatükki, mille kohaselt „lepinguosalised püüavad toetada ja edendada kauplemist säästvale arengule kaasa aitavate kaupadega, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse selliseid kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus, ning kaupadega, millega kaasneb äriühingute sotsiaalne vastutus ja aruandluskohustus”;

| — | võttes arvesse 2010. aasta märtsis allkirjastatud ELi ning Kolumbia ja Peruu vabakaubanduslepingu artikli 270 lõiget 3, mille kohaselt on lepinguosalised kohustatud edendama ettevõtete sotsiaalse vastutusega seotud häid tavasid, ja artikli 270 lõiget 4, milles lepinguosalised tõdevad, et paindlikud, vabatahtlikkusel põhinevad ja stimuleerivad mehhanismid võivad aidata kaasa sidususe parandamisele kaubandustavade ja säästva arengu eesmärkide vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta märtsis allkirjastatud ELi ning Kolumbia ja Peruu vabakaubanduslepingu artikli 270 lõiget 3, mille kohaselt on lepinguosalised kohustatud edendama ettevõtete sotsiaalse vastutusega seotud häid tavasid, ja artikli 270 lõiget 4, milles lepinguosalised tõdevad, et paindlikud, vabatahtlikkusel põhinevad ja stimuleerivad mehhanismid võivad aidata kaasa sidususe parandamisele kaubandustavade ja säästva arengu eesmärkide vahel;

| — | võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2001. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva rohelise raamatu järelmeetmete kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2001. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva rohelise raamatu järelmeetmete kohta (7);

| — | võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (8);

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsust 2005/600/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (9), milles kutsutakse liikmesriike toetama äriühinguid ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsust 2005/600/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (9), milles kutsutakse liikmesriike toetama äriühinguid ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamisel;

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi laste töö kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi laste töö kohta (10);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta määrust (EÜ) nr 761/2001 organisatsioonide vabatahtliku osalemise võimaldamise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) (11);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/51/EÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/51/EÜ teatud tüüpi äriühingute, pankade ning teiste finantsasutuste ja kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (12);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (13);

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 1999. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ELi standardeid arengumaades tegutsevatele Euroopa ettevõtetele ja Euroopa toimimisjuhendit (14), milles soovitatakse koostada toimimisjuhendi näidis koos Euroopa jõustamismehhanismiga; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 1999. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ELi standardeid arengumaades tegutsevatele Euroopa ettevõtetele ja Euroopa toimimisjuhendit (14), milles soovitatakse koostada toimimisjuhendi näidis koos Euroopa jõustamismehhanismiga;

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatia kohta (15), milles nõutakse, et WTO järgiks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhilisi sotsiaalseid standardeid ja tunnustaks ILO otsuseid, sealhulgas võimalikke üleskutseid kehtestada põhiliste sotsiaalsete standardite tõsise rikkumise eest karistused; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse avatuse ja demokraatia kohta (15), milles nõutakse, et WTO järgiks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhilisi sotsiaalseid standardeid ja tunnustaks ILO otsuseid, sealhulgas võimalikke üleskutseid kehtestada põhiliste sotsiaalsete standardite tõsise rikkumise eest karistused;

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga „Peamiste töönormide edendamine ja sotsiaalse juhtimise parandamine üleilmastumise kontekstis” (16); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule, Euroopa Parlamendile ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele pealkirjaga „Peamiste töönormide edendamine ja sotsiaalse juhtimise parandamine üleilmastumise kontekstis” (16);

| — | võttes arvesse oma 13. mai 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Ettevõtete sotsiaalne vastutus – ettevõtluse panus jätkusuutlikusse arengusse” kohta (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. mai 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Ettevõtete sotsiaalne vastutus – ettevõtluse panus jätkusuutlikusse arengusse” kohta (17);

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni laste, eriti laste töö ärakasutamise kohta arengumaades (18); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2005. aasta resolutsiooni laste, eriti laste töö ärakasutamise kohta arengumaades (18);

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2005. aasta resolutsiooni globaliseerumise sotsiaalse mõõtme kohta (19); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2005. aasta resolutsiooni globaliseerumise sotsiaalse mõõtme kohta (19);

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni õiglase kaubanduse ja arengu kohta (20); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni õiglase kaubanduse ja arengu kohta (20);

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse ja uue partnerluse kohta (21); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse ja uue partnerluse kohta (21);

| — | võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (22), milles paluti lisada Euroopa Liidu kaubanduskokkulepetesse, eelkõige kahepoolsetesse kokkulepetesse sotsiaalsed standardid inimväärse töö tagamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (22), milles paluti lisada Euroopa Liidu kaubanduskokkulepetesse, eelkõige kahepoolsetesse kokkulepetesse sotsiaalsed standardid inimväärse töö tagamiseks;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi korraldatud kuulamist 23. veebruaril 2010„Ettevõtete sotsiaalne vastutus rahvusvahelises kaubanduses”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi korraldatud kuulamist 23. veebruaril 2010„Ettevõtete sotsiaalne vastutus rahvusvahelises kaubanduses”;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0317/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0317/2010),

| A. | arvestades, et ettevõtetel ja nende filiaalidel on oluline osa majanduse üleilmastumises ja rahvusvahelises kaubanduses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ettevõtetel ja nende filiaalidel on oluline osa majanduse üleilmastumises ja rahvusvahelises kaubanduses;

| B. | arvestades OECD 2000. aasta suuniseid hargmaistele ettevõtetele, mida on ajakohastatud 2010. aastal, ja soovitusi, mille valitsused annavad ettevõtetele ja milles kehtestatakse vastutustundliku käitumise vabatahtlikud standardid, mis on kooskõlas kehtivate õigusaktidega eelkõige tööhõive, sotsiaalpartnerite suhete, inimõiguste, keskkonna, tarbijate huvide, korruptsioonivastase võitluse ja maksudest kõrvalehoidumise valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades OECD 2000. aasta suuniseid hargmaistele ettevõtetele, mida on ajakohastatud 2010. aastal, ja soovitusi, mille valitsused annavad ettevõtetele ja milles kehtestatakse vastutustundliku käitumise vabatahtlikud standardid, mis on kooskõlas kehtivate õigusaktidega eelkõige tööhõive, sotsiaalpartnerite suhete, inimõiguste, keskkonna, tarbijate huvide, korruptsioonivastase võitluse ja maksudest kõrvalehoidumise valdkonnas;

| C. | arvestades, et rahvusvahelisi ettevõtteid käsitleva ILO kolmepoolse deklaratsiooni eesmärk on anda valitsustele, rahvusvahelistele ettevõtetele ja töötajatele suuniseid tööhõive, koolituse, töötingimuste, töösuhete valdkonnas ning deklaratsiooniga on võtnud riigid kohustuse järgida ja edendada nelja peamist töönormi: ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus, sunniviisilise töö kõikide vormide kaotamine, lapstööjõu kaotamine ja tööalase diskrimineerimise kõrvaldamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahvusvahelisi ettevõtteid käsitleva ILO kolmepoolse deklaratsiooni eesmärk on anda valitsustele, rahvusvahelistele ettevõtetele ja töötajatele suuniseid tööhõive, koolituse, töötingimuste, töösuhete valdkonnas ning deklaratsiooniga on võtnud riigid kohustuse järgida ja edendada nelja peamist töönormi: ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus, sunniviisilise töö kõikide vormide kaotamine, lapstööjõu kaotamine ja tööalase diskrimineerimise kõrvaldamine;

| D. | arvestades, et ÜRO ülemaailmse kokkuleppe kümme põhimõtet tuleks ettevõtetel omaks võtta, neid toetada ja oma mõjuvaldkonnas ellu viia kui peamisi väärtusi inimõiguste, põhiliste sotsiaalsete standardite, keskkonnakaitse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, samuti tuleks ettevõtetel võtta kohustus neid vabatahtlikult täita ja järgida oma äritegevuses; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO ülemaailmse kokkuleppe kümme põhimõtet tuleks ettevõtetel omaks võtta, neid toetada ja oma mõjuvaldkonnas ellu viia kui peamisi väärtusi inimõiguste, põhiliste sotsiaalsete standardite, keskkonnakaitse ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas, samuti tuleks ettevõtetel võtta kohustus neid vabatahtlikult täita ja järgida oma äritegevuses;

| E. | arvestades käimasolevaid töid ajakohastamaks OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, eriti suuniseid, mis käsitlevad siseriiklike kontaktpunktide tegevuse parandamist ja turustusahelate vastutuskorda; |
| --- | --- |

E.

arvestades käimasolevaid töid ajakohastamaks OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, eriti suuniseid, mis käsitlevad siseriiklike kontaktpunktide tegevuse parandamist ja turustusahelate vastutuskorda;

| F. | arvestades, et rahvusvahelised võrdlusalused, nagu globaalse aruandluse algatus, või sertifitseerimis- ja märgistamismehhanismid, nagu standard ISO 14 001 või eelkõige hiljutine standard ISO 26 000, mis on loodud kui igat liiki organisatsioonide suhtes kohaldatavate suuniste kogumik, aitavad säästvat arengut hõlmates hinnata ettevõtetel oma tegevuse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju, kuid on tulemuslikud ainult tõhusa kohaldamise ja kontrollimise korral; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvahelised võrdlusalused, nagu globaalse aruandluse algatus, või sertifitseerimis- ja märgistamismehhanismid, nagu standard ISO 14 001 või eelkõige hiljutine standard ISO 26 000, mis on loodud kui igat liiki organisatsioonide suhtes kohaldatavate suuniste kogumik, aitavad säästvat arengut hõlmates hinnata ettevõtetel oma tegevuse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju, kuid on tulemuslikud ainult tõhusa kohaldamise ja kontrollimise korral;

| G. | arvestades ettevõtete sotsiaalse vastutuse määratlust, millega nõustus suur osa kodanikuühiskonnast ja rahvusvahelisest ametiühinguliikumisest ning mis on standardi ISO 26 000 kohaselt „organisatsiooni vastutus oma otsuste ja tegevusega ühiskonnale ja keskkonnale avaldatava mõju eest ning mis väljendub läbipaistvas ja eetilises käitumises, mis aitab kaasa säästvale arengule, sh tervishoiule ja ühiskonna heaolule; võtab arvesse sidusrühmade ootusi, järgib kehtivaid seadusi ning on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; on integreeritud kogu organisatsiooni ja seda rakendatakse organisatsiooni suhetes”; |
| --- | --- |

G.

arvestades ettevõtete sotsiaalse vastutuse määratlust, millega nõustus suur osa kodanikuühiskonnast ja rahvusvahelisest ametiühinguliikumisest ning mis on standardi ISO 26 000 kohaselt „organisatsiooni vastutus oma otsuste ja tegevusega ühiskonnale ja keskkonnale avaldatava mõju eest ning mis väljendub läbipaistvas ja eetilises käitumises, mis aitab kaasa säästvale arengule, sh tervishoiule ja ühiskonna heaolule; võtab arvesse sidusrühmade ootusi, järgib kehtivaid seadusi ning on kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; on integreeritud kogu organisatsiooni ja seda rakendatakse organisatsiooni suhetes”;

| H. | arvestades komisjoni poolt 2006. aasta teatises seatud eesmärki muuta Euroopa Liit ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks ja asjaolu, et teatises käsitleti ettevõtete sotsiaalset vastutust osana Euroopa sotsiaalsest mudelist ja vahendina, mille abil kaitsta solidaarsust, ühtekuuluvust ja võrdseid võimalusi tugevnenud ülemaailmse konkurentsi tingimustes; |
| --- | --- |

H.

arvestades komisjoni poolt 2006. aasta teatises seatud eesmärki muuta Euroopa Liit ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks ja asjaolu, et teatises käsitleti ettevõtete sotsiaalset vastutust osana Euroopa sotsiaalsest mudelist ja vahendina, mille abil kaitsta solidaarsust, ühtekuuluvust ja võrdseid võimalusi tugevnenud ülemaailmse konkurentsi tingimustes;

| I. | arvestades komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele seoses kaubandus- ja turustusturu järelevalvega „Tõhusam ja õiglasem siseturg kaubanduse ja turustuse valdkonnas 2020. aastaks”(KOM(2010)0355) ning selle lisa, milles on tõdetud, et tarbijal on „sageli üksnes õige pisut teavet selle kohta, kuidas täidab müüja oma kohustusi sotsiaalse vastutuse vallas. Ta ei saa seega oma ostmisharjumuste puhul teha valikut, mis põhineks tema informeeritusel”; |
| --- | --- |

I.

arvestades komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele seoses kaubandus- ja turustusturu järelevalvega „Tõhusam ja õiglasem siseturg kaubanduse ja turustuse valdkonnas 2020. aastaks”(KOM(2010)0355) ning selle lisa, milles on tõdetud, et tarbijal on „sageli üksnes õige pisut teavet selle kohta, kuidas täidab müüja oma kohustusi sotsiaalse vastutuse vallas. Ta ei saa seega oma ostmisharjumuste puhul teha valikut, mis põhineks tema informeeritusel”;

| J. | arvestades, et vastavalt aluslepingutele tuleb ühist kaubanduspoliitikat viia ellu kooskõlas ELi kõigi eesmärkidega, sealhulgas ELi sotsiaalsete, keskkonna- ja arenguabieesmärkidega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastavalt aluslepingutele tuleb ühist kaubanduspoliitikat viia ellu kooskõlas ELi kõigi eesmärkidega, sealhulgas ELi sotsiaalsete, keskkonna- ja arenguabieesmärkidega;

| K. | arvestades, et Euroopa Liit seab juba praegu teatavate kaubandussoodustuste andmisel oma partneritele tingimuseks selle, et nad ratifitseerivad ILO põhilised konventsioonid, ja arvestades, et EL on võtnud endale 2006. aastast kohustuse edendada inimväärse töö tagamist kogu oma välispoliitikas, sealhulgas ühises kaubanduspoliitikas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liit seab juba praegu teatavate kaubandussoodustuste andmisel oma partneritele tingimuseks selle, et nad ratifitseerivad ILO põhilised konventsioonid, ja arvestades, et EL on võtnud endale 2006. aastast kohustuse edendada inimväärse töö tagamist kogu oma välispoliitikas, sealhulgas ühises kaubanduspoliitikas;

| L. | arvestades, et ELi kahepoolsetes vabakaubanduslepingutes on nüüd säästvat arengut käsitlev peatükk, milles on sätestatud keskkonnaalased ja sotsiaalsed eesmärgid ning eeskirjadest kinnipidamine nendes valdkondades; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi kahepoolsetes vabakaubanduslepingutes on nüüd säästvat arengut käsitlev peatükk, milles on sätestatud keskkonnaalased ja sotsiaalsed eesmärgid ning eeskirjadest kinnipidamine nendes valdkondades;

| M. | arvestades, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtete täitmata jätmine on sotsiaalse ja keskkonnadumpingu üks vorme, mis kahjustab eelkõige Euroopas tegutsevaid ettevõtteid ja töötajaid, kes on kohustatud pidama kinni kõige rangematest sotsiaalsetest, keskkonnaalastest ja maksustandarditest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtete täitmata jätmine on sotsiaalse ja keskkonnadumpingu üks vorme, mis kahjustab eelkõige Euroopas tegutsevaid ettevõtteid ja töötajaid, kes on kohustatud pidama kinni kõige rangematest sotsiaalsetest, keskkonnaalastest ja maksustandarditest;

| N. | arvestades, et oleks loomulik, kui Euroopa ettevõtteid, kes paigutavad oma tootmisüksused riikidesse, kus on madalad palgad ja väiksemad keskkonnanõuded, võiks võtta pädeva kohtu ees vastutusele võimalike keskkonna- ja sotsiaalsete kahjude või muu kohalike kogukondade arvates negatiivse välismõju eest, mille nende filiaalid nendes riikides põhjustavad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et oleks loomulik, kui Euroopa ettevõtteid, kes paigutavad oma tootmisüksused riikidesse, kus on madalad palgad ja väiksemad keskkonnanõuded, võiks võtta pädeva kohtu ees vastutusele võimalike keskkonna- ja sotsiaalsete kahjude või muu kohalike kogukondade arvates negatiivse välismõju eest, mille nende filiaalid nendes riikides põhjustavad;

| O. | arvestades emaettevõtte ja filiaalide või ettevõtte ja tarnijate võimalike sidemete suurt mitmekesisust ning vajadust rahvusvahelisel tasandil täpsustada mõjusfääri ja hoolsuskohustuse mõisteid; |
| --- | --- |

O.

arvestades emaettevõtte ja filiaalide või ettevõtte ja tarnijate võimalike sidemete suurt mitmekesisust ning vajadust rahvusvahelisel tasandil täpsustada mõjusfääri ja hoolsuskohustuse mõisteid;

| P. | arvestades, et ettevõtted ei allu otseselt rahvusvahelisele õigusele ja et rahvusvahelised konventsioonid, eelkõige inimõiguste, tööõiguse ja keskkonnakaitse valdkonnas, kohustavad allakirjutanud riike, kuid ei kohusta otseselt ettevõtteid, kelle registrijärgne asukoht on nendes riikides; arvestades, et samas peavad kõnealused riigid tagama, et ettevõtted, kelle registrijärgne asukoht on nende territooriumil, täidavad oma õiguslikke kohustusi ja hoolsuskohustust, ning rakendama sobivaid ja piisavaid sanktsioone, kui ettevõtted seda ei tee; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ettevõtted ei allu otseselt rahvusvahelisele õigusele ja et rahvusvahelised konventsioonid, eelkõige inimõiguste, tööõiguse ja keskkonnakaitse valdkonnas, kohustavad allakirjutanud riike, kuid ei kohusta otseselt ettevõtteid, kelle registrijärgne asukoht on nendes riikides; arvestades, et samas peavad kõnealused riigid tagama, et ettevõtted, kelle registrijärgne asukoht on nende territooriumil, täidavad oma õiguslikke kohustusi ja hoolsuskohustust, ning rakendama sobivaid ja piisavaid sanktsioone, kui ettevõtted seda ei tee;

| Q. | arvestades põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ning õiglasele ja sõltumatule kohtulikule arutamisele, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 8; |
| --- | --- |

Q.

arvestades põhiõigust tõhusale õiguskaitsele ning õiglasele ja sõltumatule kohtulikule arutamisele, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 ja inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 8;

| R. | arvestades õigusalase koostöö põhimõtet, mida kinnitatakse Brüsseli konventsioonis ja määruses (EÜ) nr 44/2001, ja kutsudes komisjoni jätkama tööd rohelise raamatu alusel, milles tehakse ettepanekuid eksterritoriaalsuse valdkonnas, eelkõige seoses määruse reguleerimisala laiendamisega kolmandate riikide kostjaid hõlmavatele vaidlusküsimustele; |
| --- | --- |

R.

arvestades õigusalase koostöö põhimõtet, mida kinnitatakse Brüsseli konventsioonis ja määruses (EÜ) nr 44/2001, ja kutsudes komisjoni jätkama tööd rohelise raamatu alusel, milles tehakse ettepanekuid eksterritoriaalsuse valdkonnas, eelkõige seoses määruse reguleerimisala laiendamisega kolmandate riikide kostjaid hõlmavatele vaidlusküsimustele;

| S. | arvestades, et ELi ja Lõuna-Korea vahelise vabakaubanduslepingu peatükis 13 ning ELi, Colombia ja Peruu vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu artikli 270 lõikes 3 on juba nimetatud ettevõtete sotsiaalset vastutust, ei võeta sellega täielikult arvesse ettevõtete sotsiaalse vastutuse tähtsust Euroopa eesmärgi jaoks, milleks on keskkonna ning sotsiaalsete ja inimõiguste kaitse; arvestades, et isegi kui ettevõtted rikuvad pidevalt inimõigusi, töönorme või keskkonnanõudeid, siis praktikas ei avalda see teistsugusele eesmärgipüstitusele vaatamata kõnealuste kaubanduslepingute jätkamisele mingit mõju; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi ja Lõuna-Korea vahelise vabakaubanduslepingu peatükis 13 ning ELi, Colombia ja Peruu vahelise mitmepoolse kaubanduslepingu artikli 270 lõikes 3 on juba nimetatud ettevõtete sotsiaalset vastutust, ei võeta sellega täielikult arvesse ettevõtete sotsiaalse vastutuse tähtsust Euroopa eesmärgi jaoks, milleks on keskkonna ning sotsiaalsete ja inimõiguste kaitse; arvestades, et isegi kui ettevõtted rikuvad pidevalt inimõigusi, töönorme või keskkonnanõudeid, siis praktikas ei avalda see teistsugusele eesmärgipüstitusele vaatamata kõnealuste kaubanduslepingute jätkamisele mingit mõju;

| T. | arvestades, et eelkõige kaevandussektoris on senised ettevõtete sotsiaalse vastutuse kokkulepped osutunud puudulikuks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et eelkõige kaevandussektoris on senised ettevõtete sotsiaalse vastutuse kokkulepped osutunud puudulikuks;

| U. | arvestades kehtivaid ühenduse õigusakte, milles käsitletakse mikroettevõtteid, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, ja eelkõige 6. mai 2003. aasta soovitust 2003/361/EÜ ning 2008. aasta juunis vastu võetud Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act”; |
| --- | --- |

U.

arvestades kehtivaid ühenduse õigusakte, milles käsitletakse mikroettevõtteid, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, ja eelkõige 6. mai 2003. aasta soovitust 2003/361/EÜ ning 2008. aasta juunis vastu võetud Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act”;

| V. | arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on mõiste, mille kohaselt ettevõtted kaasavad sidusrühmade üldise heaolu huvides vabatahtlikult oma äristrateegiasse sotsiaalsed ja keskkonnaprobleemid, asudes aktiivselt täitma avaliku poliitika ülesandeid kui väärtustest juhinduvate ühiskonnamuutuste olulist aspekti; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on mõiste, mille kohaselt ettevõtted kaasavad sidusrühmade üldise heaolu huvides vabatahtlikult oma äristrateegiasse sotsiaalsed ja keskkonnaprobleemid, asudes aktiivselt täitma avaliku poliitika ülesandeid kui väärtustest juhinduvate ühiskonnamuutuste olulist aspekti;

| W. | arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on Euroopa sotsiaalse mudeli oluline osa, mida tugevdab Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumine ja eelkõige selle horisontaalne sotsiaalklausel, ning arvestades, et Euroopa Komisjon tunnistas oma teatises ELi 2020. aasta strateegia kohta vajadust edendada ettevõtete sotsiaalset vastutust kui olulist tegurit töötajate ja tarbijate pikaajalise usalduse tagamiseks, |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on Euroopa sotsiaalse mudeli oluline osa, mida tugevdab Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumine ja eelkõige selle horisontaalne sotsiaalklausel, ning arvestades, et Euroopa Komisjon tunnistas oma teatises ELi 2020. aasta strateegia kohta vajadust edendada ettevõtete sotsiaalset vastutust kui olulist tegurit töötajate ja tarbijate pikaajalise usalduse tagamiseks,

| X. | arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus mõjutab oluliselt inimõiguste kehtestamist arengumaades; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus mõjutab oluliselt inimõiguste kehtestamist arengumaades;

| Y. | arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus ei tohiks asendada riiki avalike põhiteenuste pakkumisel ega teda sellest kohustusest vabastada; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus ei tohiks asendada riiki avalike põhiteenuste pakkumisel ega teda sellest kohustusest vabastada;

| Z. | arvestades, et ettevõtte sotsiaalne vastutus võib mängida olulist rolli ebasoodsates oludes elavate kogukondade elutingimuste parandamises; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ettevõtte sotsiaalne vastutus võib mängida olulist rolli ebasoodsates oludes elavate kogukondade elutingimuste parandamises;

| AA. | arvestades, et ametiühingutel on ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamises tähtis roll, kuna töötajad tunnevad oma ettevõtte tegelikku olukorda kõige paremini; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ametiühingutel on ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamises tähtis roll, kuna töötajad tunnevad oma ettevõtte tegelikku olukorda kõige paremini;

| AB. | arvestades, et ettevõtete sotsiaalset vastutust tuleb vaadelda paralleelselt ja vastastoimes äriühingu üldjuhtimise reformidega; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ettevõtete sotsiaalset vastutust tuleb vaadelda paralleelselt ja vastastoimes äriühingu üldjuhtimise reformidega;

| AC. | arvestades VKEde rolli Euroopa ühtsel turul ja tulemusi, mida on saavutatud komisjoni rahastatud projektidega, mis on suunatud ettevõtete sotsiaalse vastutuse tavade omaksvõtmisele, sh VKEde poolt; |
| --- | --- |

AC.

arvestades VKEde rolli Euroopa ühtsel turul ja tulemusi, mida on saavutatud komisjoni rahastatud projektidega, mis on suunatud ettevõtete sotsiaalse vastutuse tavade omaksvõtmisele, sh VKEde poolt;

| AD. | arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus ja kaubanduslepingute sotsiaalsed ning keskkonnaalased klauslid täidavad sama eesmärki, milleks on inimeste ja keskkonna vajadusi arvestav majandus ning õiglasem, sotsiaalselt tasakaalustatum ja humaansem üleilmastumine, mis aitab tõhusalt kaasa säästvale arengule; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ettevõtete sotsiaalne vastutus ja kaubanduslepingute sotsiaalsed ning keskkonnaalased klauslid täidavad sama eesmärki, milleks on inimeste ja keskkonna vajadusi arvestav majandus ning õiglasem, sotsiaalselt tasakaalustatum ja humaansem üleilmastumine, mis aitab tõhusalt kaasa säästvale arengule;

| AE. | arvestades, et siiani ei ole kaubanduseeskirjad ja ettevõtete sotsiaalne vastutus olnud omavahel kuigivõrd seotud, kuid samas oleks kaubanduseeskirjade ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse eesmärkide kooskõlastamisest palju kasu, |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et siiani ei ole kaubanduseeskirjad ja ettevõtete sotsiaalne vastutus olnud omavahel kuigivõrd seotud, kuid samas oleks kaubanduseeskirjade ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse eesmärkide kooskõlastamisest palju kasu,

| 1. | võtab teadmiseks, et hiljutine finantskriis ja selle sotsiaalsed tagajärjed on süvendanud ülemaailmseid probleeme ning toonud kõikjal kaasa arutelud uue reguleeriva lähenemisviisi vajalikkuse ja juhtimisküsimuste üle maailmamajanduses, sealhulgas rahvusvahelises kaubanduses; on arvamusel, et uued, tõhusamad ja paremini jõustatud eeskirjad peaksid toetama jätkusuutlikuma poliitika kujundamist, kus tegelikult arvestatakse sotsiaalsete ja keskkonnaalaste probleemidega; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks, et hiljutine finantskriis ja selle sotsiaalsed tagajärjed on süvendanud ülemaailmseid probleeme ning toonud kõikjal kaasa arutelud uue reguleeriva lähenemisviisi vajalikkuse ja juhtimisküsimuste üle maailmamajanduses, sealhulgas rahvusvahelises kaubanduses; on arvamusel, et uued, tõhusamad ja paremini jõustatud eeskirjad peaksid toetama jätkusuutlikuma poliitika kujundamist, kus tegelikult arvestatakse sotsiaalsete ja keskkonnaalaste probleemidega;

| 2. | võtab ühtlasi teadmiseks, et üleilmastumine on suurendanud riikide konkurentsi välisinvestorite ligimeelitamisel ja konkurentsi ettevõtete vahel, mis on kohati põhjustanud tõsiseid inim- ja tööõiguste rikkumisi ning keskkonna kahjustamist kaubanduse ja investeeringute ligimeelitamise eesmärgil; |
| --- | --- |

2.

võtab ühtlasi teadmiseks, et üleilmastumine on suurendanud riikide konkurentsi välisinvestorite ligimeelitamisel ja konkurentsi ettevõtete vahel, mis on kohati põhjustanud tõsiseid inim- ja tööõiguste rikkumisi ning keskkonna kahjustamist kaubanduse ja investeeringute ligimeelitamise eesmärgil;

| 3. | tuletab meelde, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtted, mida rahvusvahelisel tasandil täielikult tunnustatakse nii OECDs, ILOs kui ÜROs, käsitlevad ettevõtetelt oodatavat vastutustundlikku käitumist ja eeldavad kõigepealt kehtivate õigusaktide järgimist, eriti tööhõive, töösuhete, inimõiguste, keskkonna, tarbijahuvide ja tarbijate suhtes läbipaistvuse tagamise, korruptsioonivastase võitluse ning maksustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtted, mida rahvusvahelisel tasandil täielikult tunnustatakse nii OECDs, ILOs kui ÜROs, käsitlevad ettevõtetelt oodatavat vastutustundlikku käitumist ja eeldavad kõigepealt kehtivate õigusaktide järgimist, eriti tööhõive, töösuhete, inimõiguste, keskkonna, tarbijahuvide ja tarbijate suhtes läbipaistvuse tagamise, korruptsioonivastase võitluse ning maksustamise valdkonnas;

| 4. | tuletab meelde, et EL toetab ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamise eesmärki ja Euroopa Komisjoni arvates peab EL hoolitsema, et tema välispoliitika edendaks tõhusalt asjaomaste riikide säästvat ja sotsiaalset arengut ning ükskõik millises riigis investeerivate ja tegutsevate Euroopa ettevõtete tegevus oleks kooskõlas Euroopa väärtuste ja rahvusvaheliselt kokkulepitud normidega; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et EL toetab ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamise eesmärki ja Euroopa Komisjoni arvates peab EL hoolitsema, et tema välispoliitika edendaks tõhusalt asjaomaste riikide säästvat ja sotsiaalset arengut ning ükskõik millises riigis investeerivate ja tegutsevate Euroopa ettevõtete tegevus oleks kooskõlas Euroopa väärtuste ja rahvusvaheliselt kokkulepitud normidega;

| 5. | tuletab meelde, et ühise kaubanduspoliitika eesmärgid peaksid olema täielikult kooskõlas ELi üldeesmärkidega, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 teostatakse ELi kaubanduspoliitikat „kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega” ja vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peab EL muu hulgas toetama „maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist”; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et ühise kaubanduspoliitika eesmärgid peaksid olema täielikult kooskõlas ELi üldeesmärkidega, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 teostatakse ELi kaubanduspoliitikat „kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega” ja vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peab EL muu hulgas toetama „maailma säästvat arengut, rahvaste solidaarsust ja vastastikust austust, vaba ja ausat kaubandust, vaesuse kaotamist ning inimõiguste, eriti lapse õiguste kaitset, samuti rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist”;

| 6. | arvab, et Euroopa Komisjon peaks uurima võimalusi emaettevõtte ja mis tahes temast sõltuva ettevõtte, olgu see siis filiaal, tarnija või alltöövõtja, suhete ühtse määratluse kehtestamiseks, et määrata kindlaks igaühe juriidiline vastutus; |
| --- | --- |

6.

arvab, et Euroopa Komisjon peaks uurima võimalusi emaettevõtte ja mis tahes temast sõltuva ettevõtte, olgu see siis filiaal, tarnija või alltöövõtja, suhete ühtse määratluse kehtestamiseks, et määrata kindlaks igaühe juriidiline vastutus;

| 7. | on veendunud, et võttes arvesse suurte ettevõtete, nende filiaalide ja tootmisahelate põhirolli rahvusvahelises kaubanduses, peab ettevõtete sotsiaalsest ja keskkonnaalasest vastutusest saama ELi kaubanduslepingute kindel osa; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et võttes arvesse suurte ettevõtete, nende filiaalide ja tootmisahelate põhirolli rahvusvahelises kaubanduses, peab ettevõtete sotsiaalsest ja keskkonnaalasest vastutusest saama ELi kaubanduslepingute kindel osa;

| 8. | on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalne vastutus peaks täiendama kaubanduslepingute sotsiaalklausleid ettevõtete käitumise valdkonnas ja samal ajal kaubanduslepingud toetavad ettevõtete sotsiaalset vastutust, eelkõige lepingute juhtpõhimõtete järelevalvekorra varal; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalne vastutus peaks täiendama kaubanduslepingute sotsiaalklausleid ettevõtete käitumise valdkonnas ja samal ajal kaubanduslepingud toetavad ettevõtete sotsiaalset vastutust, eelkõige lepingute juhtpõhimõtete järelevalvekorra varal;

| 9. | nõuab, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtteid ja kohustusi võetaks arvesse komisjoni ja kajastataks kavandatavas teatises „Euroopa uus kaubanduspoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia raames”, samuti 2011. aastaks koostatavas ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitlevas komisjoni teatises ning kaubanduspoliitika rakendamisel; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtteid ja kohustusi võetaks arvesse komisjoni ja kajastataks kavandatavas teatises „Euroopa uus kaubanduspoliitika Euroopa 2020. aasta strateegia raames”, samuti 2011. aastaks koostatavas ettevõtete sotsiaalset vastutust käsitlevas komisjoni teatises ning kaubanduspoliitika rakendamisel;

| 10. | on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on tõhus vahend konkurentsivõime, tööoskuste ja koolitusvõimaluste, tööohutuse ja töökeskkonna parandamiseks, töötajate õiguste ning kohalike ja põlisrahvaste kogukondade õiguste kaitsmiseks, jätkusuutliku keskkonnapoliitika edendamiseks ning heade tavade vahetamise ergutamiseks kohalikul, riiklikul, Euroopa ja maailma tasandil, kuid ei see asenda mõistagi tööõigust ega üldisi või valdkondlikke kollektiivlepinguid; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on tõhus vahend konkurentsivõime, tööoskuste ja koolitusvõimaluste, tööohutuse ja töökeskkonna parandamiseks, töötajate õiguste ning kohalike ja põlisrahvaste kogukondade õiguste kaitsmiseks, jätkusuutliku keskkonnapoliitika edendamiseks ning heade tavade vahetamise ergutamiseks kohalikul, riiklikul, Euroopa ja maailma tasandil, kuid ei see asenda mõistagi tööõigust ega üldisi või valdkondlikke kollektiivlepinguid;

| 11. | nõuab, et ettevõtetelt nõutaks tungivalt sotsiaalse vastutuse kohaldamist, et mõju abil, mida nad avaldavad oma laiemale kaastöötajate ringile, kaitsta nii oma kui ka üldiselt kõigi töötajate füüsilist puutumatust, turvalisust, füüsilist ja vaimset heaolu, töö- ja inimõigusi; rõhutab, kui tähtis on toetada ja ergutada selliste tavade levitamist VKEdes, piirates samas kaasnevaid kulusid ja bürokraatiat; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et ettevõtetelt nõutaks tungivalt sotsiaalse vastutuse kohaldamist, et mõju abil, mida nad avaldavad oma laiemale kaastöötajate ringile, kaitsta nii oma kui ka üldiselt kõigi töötajate füüsilist puutumatust, turvalisust, füüsilist ja vaimset heaolu, töö- ja inimõigusi; rõhutab, kui tähtis on toetada ja ergutada selliste tavade levitamist VKEdes, piirates samas kaasnevaid kulusid ja bürokraatiat;

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames tuleks käsitleda selliseid uusi valdkondi nagu töökorraldus, võrdsed võimalused ja sotsiaalne kaasatus, diskrimineerimisvastased meetmed ning hariduse ja elukestva hariduse ja koolituse arendamine; rõhutab, et ettevõtete sotsiaalne vastutus peaks hõlmama näiteks töö kvaliteeti, võrdset tasustamist ja karjäärivõimalusi ning uuenduslike projektide edendamist, et toetada jätkusuutlikule majandusele üleminekut; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames tuleks käsitleda selliseid uusi valdkondi nagu töökorraldus, võrdsed võimalused ja sotsiaalne kaasatus, diskrimineerimisvastased meetmed ning hariduse ja elukestva hariduse ja koolituse arendamine; rõhutab, et ettevõtete sotsiaalne vastutus peaks hõlmama näiteks töö kvaliteeti, võrdset tasustamist ja karjäärivõimalusi ning uuenduslike projektide edendamist, et toetada jätkusuutlikule majandusele üleminekut;

| 13. | soovitab kindlalt, et liikmesriigid ja Euroopa Liit edendaksid ettevõtete sotsiaalse vastutuse heade tavade rakendamist kõikides ettevõtetes, olenemata nende tegevuskohast, ja ergutaksid ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatustest tulenevate heade tavade levitamist, eelkõige paremini tutvustades nende algatuste tulemusi; |
| --- | --- |

13.

soovitab kindlalt, et liikmesriigid ja Euroopa Liit edendaksid ettevõtete sotsiaalse vastutuse heade tavade rakendamist kõikides ettevõtetes, olenemata nende tegevuskohast, ja ergutaksid ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatustest tulenevate heade tavade levitamist, eelkõige paremini tutvustades nende algatuste tulemusi;

| 14. | võtab teadmiseks, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse tegevuskava tuleb kohandada iga piirkonna ja iga riigi erivajadustega, et aidata parandada jätkusuutlikku majandus- ja sotsiaalarengut; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse tegevuskava tuleb kohandada iga piirkonna ja iga riigi erivajadustega, et aidata parandada jätkusuutlikku majandus- ja sotsiaalarengut;

| 15. | on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse vabatahtlike algatuste usutavus sõltub selliste rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja põhimõtete omaksvõtmisest nagu Global Reporting Initiative III ja järelevalvest ning läbipaistva ja ettevõtte sidusrühmadest sõltumatu kontrolli kehtestamisest; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse vabatahtlike algatuste usutavus sõltub selliste rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja põhimõtete omaksvõtmisest nagu Global Reporting Initiative III ja järelevalvest ning läbipaistva ja ettevõtte sidusrühmadest sõltumatu kontrolli kehtestamisest;

| 16. | on seisukohal, et rõhku tuleb panna kõigi sidusrühmade aktiivsele kaasamisele ettevõttes, juhtide koolitamisele ja kodanikuühiskonna arendamisele, pidades eelkõige silmas tarbijate teadlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et rõhku tuleb panna kõigi sidusrühmade aktiivsele kaasamisele ettevõttes, juhtide koolitamisele ja kodanikuühiskonna arendamisele, pidades eelkõige silmas tarbijate teadlikkuse suurendamist;

| 17. | on seisukohal, et tuleks arendada ja levitada ettevõtete sotsiaalse vastutuse kultuuri koolituse ja teadlikkuse suurendamise teel nii ettevõtete tasandil kui kõrgema ja ülikoolihariduse nendes harudes, mis on seotud põhiliselt haldusteadusega; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et tuleks arendada ja levitada ettevõtete sotsiaalse vastutuse kultuuri koolituse ja teadlikkuse suurendamise teel nii ettevõtete tasandil kui kõrgema ja ülikoolihariduse nendes harudes, mis on seotud põhiliselt haldusteadusega;

| 18. | on veendunud, et sotsiaalne dialoog ja Euroopa töönõukogud on mänginud olulist rolli parimate tavade kujundamisel ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et sotsiaalne dialoog ja Euroopa töönõukogud on mänginud olulist rolli parimate tavade kujundamisel ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonnas;

| 19. | on kindlalt veendunud, et Euroopa tööhõivesuunistes tuleks ettevõtete sotsiaalsele vastutusele rohkem tähelepanu pöörata; |
| --- | --- |

19.

on kindlalt veendunud, et Euroopa tööhõivesuunistes tuleks ettevõtete sotsiaalsele vastutusele rohkem tähelepanu pöörata;

Ettevõtete sotsiaalse vastutuse kaasamine üldisesse soodustuste süsteemi (GSP ja GSP+)

| 20. | nõuab, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtted kaasataks GSP ja GSP+ määrusesse selle järgmise muutmise käigus; palub komisjonil kindlustada, et rahvusvahelised ettevõtted (sõltumata sellest, kas nende registrijärgne asukoht on Euroopa Liidus), mille filiaalid või tootmisahelad asuvad GSP ja eelkõige GSP+ süsteemis osalevas riigis, peavad kinni oma seadusjärgsetest, riiklikest ja rahvusvahelistest kohustustest inimõiguste, sotsiaalsete standardite ja keskkonnanõuete valdkonnas; nõuab tungivalt, et EL ja üldises soodustuste süsteemis osalevad ning selle raames soodustusi saavad riigid oleksid kohustatud jälgima, et ettevõtted täidavad neid kohustusi; nõuab, et nimetatud kohustuste järgimine oleks üldiste soodustuste süsteemi raames siduv; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtted kaasataks GSP ja GSP+ määrusesse selle järgmise muutmise käigus; palub komisjonil kindlustada, et rahvusvahelised ettevõtted (sõltumata sellest, kas nende registrijärgne asukoht on Euroopa Liidus), mille filiaalid või tootmisahelad asuvad GSP ja eelkõige GSP+ süsteemis osalevas riigis, peavad kinni oma seadusjärgsetest, riiklikest ja rahvusvahelistest kohustustest inimõiguste, sotsiaalsete standardite ja keskkonnanõuete valdkonnas; nõuab tungivalt, et EL ja üldises soodustuste süsteemis osalevad ning selle raames soodustusi saavad riigid oleksid kohustatud jälgima, et ettevõtted täidavad neid kohustusi; nõuab, et nimetatud kohustuste järgimine oleks üldiste soodustuste süsteemi raames siduv;

| 21. | on seisukohal, et uuendatud üldiste soodustuste süsteemiga GSP+ tuleks ühtlasi keelata nn võõrustajariigi lepingud, mida mõned hargmaised ettevõtted salaja sõlmivad süsteemi GSP+ raames soodustusi saavate võõrustajariikidega, et vältida kõnealuste riikide õigusnorme, ja mis on selgesti vastuolus ettevõtete sotsiaalse vastutusega; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et uuendatud üldiste soodustuste süsteemiga GSP+ tuleks ühtlasi keelata nn võõrustajariigi lepingud, mida mõned hargmaised ettevõtted salaja sõlmivad süsteemi GSP+ raames soodustusi saavate võõrustajariikidega, et vältida kõnealuste riikide õigusnorme, ja mis on selgesti vastuolus ettevõtete sotsiaalse vastutusega;

Uued mõju-uuringud

| 22. | palub komisjonil täiustada jätkusuutlikkuse mõju-uuringu mudelit, et nõuetekohaselt kajastada kaubandusläbirääkimiste majanduslikku, sotsiaalset, inimõigus- ja keskkonnamõju, kaasa arvatud kliimamuutuse leevendamise eesmärgid; palub komisjonil uurida ELi partnerriikidega sõlmitud kaubanduslepingute mõju, teostades lepingu allkirjastamise eelseid ja järgseid jätkusuutlikkuse mõju-uuringuid, kus võetakse eelkõige arvesse tundlikke sektoreid; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil täiustada jätkusuutlikkuse mõju-uuringu mudelit, et nõuetekohaselt kajastada kaubandusläbirääkimiste majanduslikku, sotsiaalset, inimõigus- ja keskkonnamõju, kaasa arvatud kliimamuutuse leevendamise eesmärgid; palub komisjonil uurida ELi partnerriikidega sõlmitud kaubanduslepingute mõju, teostades lepingu allkirjastamise eelseid ja järgseid jätkusuutlikkuse mõju-uuringuid, kus võetakse eelkõige arvesse tundlikke sektoreid;

| 23. | rõhutab, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb parlamendile esitada kogu teave selle kohta, kuidas lepingute jätkusuutlikkuse mõju-uuringute tulemused on kaasatud lepingute sõlmimisele eelnevatesse läbirääkimistesse ja milliseid lepingute peatükke on muudetud, et hoida ära uuringutes kindlaks tehtud negatiivset mõju; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb parlamendile esitada kogu teave selle kohta, kuidas lepingute jätkusuutlikkuse mõju-uuringute tulemused on kaasatud lepingute sõlmimisele eelnevatesse läbirääkimistesse ja milliseid lepingute peatükke on muudetud, et hoida ära uuringutes kindlaks tehtud negatiivset mõju;

| 24. | palub komisjonil välja töötada mõju-uuringud, et kooskõlas algatusega „Small Business Act” hinnata kaubanduslepingute mõju Euroopa VKEdele (VKE-test), eriti ettevõtete sotsiaalse vastutuse osas; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil välja töötada mõju-uuringud, et kooskõlas algatusega „Small Business Act” hinnata kaubanduslepingute mõju Euroopa VKEdele (VKE-test), eriti ettevõtete sotsiaalse vastutuse osas;

Ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslid kõigis ELi kaubanduslepingutes

| 25. | teeb üldisema ettepaneku, et tulevased kaubanduslepingud, mille üle EL peab läbirääkimisi, sisaldaksid säästva arengu peatükki, kuhu kuulub ka ettevõtete sotsiaalse vastutuse klausel, mis osaliselt põhineb OECD 2010. aastal ajakohastatud suunistes hargmaistele ettevõtetele; |
| --- | --- |

25.

teeb üldisema ettepaneku, et tulevased kaubanduslepingud, mille üle EL peab läbirääkimisi, sisaldaksid säästva arengu peatükki, kuhu kuulub ka ettevõtete sotsiaalse vastutuse klausel, mis osaliselt põhineb OECD 2010. aastal ajakohastatud suunistes hargmaistele ettevõtetele;

| 26. | teeb ettepaneku, et kõnealune ettevõtete sotsiaalse vastutuse klausel sisaldaks:






  a) | lepingupoolte vastastikust kohustust edendada lepingu ja kaubavahetuse raames ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt kooskõlastatud vahendeid; |
| --- | --- | --- |

26.

teeb ettepaneku, et kõnealune ettevõtete sotsiaalse vastutuse klausel sisaldaks:

a)

lepingupoolte vastastikust kohustust edendada lepingu ja kaubavahetuse raames ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt kooskõlastatud vahendeid;

| b) | stiimuleid, millega ergutada ettevõtteid võtma sotsiaalse vastutuse kohustusi, mille üle on peetud läbirääkimisi kõigi sidusrühmadega, sealhulgas ametiühingud, tarbijaühendused, kohalikud asutused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

b)

stiimuleid, millega ergutada ettevõtteid võtma sotsiaalse vastutuse kohustusi, mille üle on peetud läbirääkimisi kõigi sidusrühmadega, sealhulgas ametiühingud, tarbijaühendused, kohalikud asutused ja kodanikuühiskonna organisatsioonid;

| c) | koostöös kodanikuühiskonnaga samasuguste kontaktpunktide loomist, nagu on asutatud OECD eestvõttel, et edendada teabe andmist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta ning läbipaistvust ja võtta vastu võimalikke kaebusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtte rikkumise kohta ja edastada need kaebused pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

c)

koostöös kodanikuühiskonnaga samasuguste kontaktpunktide loomist, nagu on asutatud OECD eestvõttel, et edendada teabe andmist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta ning läbipaistvust ja võtta vastu võimalikke kaebusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtte rikkumise kohta ja edastada need kaebused pädevatele asutustele;

| d) | nõuet, et ettevõtted vähemalt iga kahe või kolme aasta järel avaldaksid sotsiaalse vastutuse aruande, kusjuures võetakse arvesse VKEde eriolukorda ja suutlikkust vastavalt 6. mail 2003. aastal antud soovitusele 2003/361/EÜ ning põhimõttele „kõigepealt mõtle väikesele”; on seisukohal, et see nõue tugevdab läbipaistvust ja aruandlust ning muudab ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtted nähtavamaks ja usaldusväärsemaks, tehes seda puudutava teabe sihipäraselt kättesaadavaks kõigile sidusrühmadele, kaasa arvatud tarbijad, investorid ning laiem avalikkus; |
| --- | --- |

d)

nõuet, et ettevõtted vähemalt iga kahe või kolme aasta järel avaldaksid sotsiaalse vastutuse aruande, kusjuures võetakse arvesse VKEde eriolukorda ja suutlikkust vastavalt 6. mail 2003. aastal antud soovitusele 2003/361/EÜ ning põhimõttele „kõigepealt mõtle väikesele”; on seisukohal, et see nõue tugevdab läbipaistvust ja aruandlust ning muudab ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtted nähtavamaks ja usaldusväärsemaks, tehes seda puudutava teabe sihipäraselt kättesaadavaks kõigile sidusrühmadele, kaasa arvatud tarbijad, investorid ning laiem avalikkus;

| e) | ettevõtete ja ettevõtete rühmade hoolsuskohustust, st kohustust võtta ennetavaid meetmeid, et tuvastada ja ennetada mis tahes inimõiguste ja keskkonnaõiguste rikkumist, korruptsiooni või maksudest kõrvalehoidmist, sealhulgas ka ettevõtete filiaalides ja tootmisahelates, st nende mõjusfääris; |
| --- | --- |

e)

ettevõtete ja ettevõtete rühmade hoolsuskohustust, st kohustust võtta ennetavaid meetmeid, et tuvastada ja ennetada mis tahes inimõiguste ja keskkonnaõiguste rikkumist, korruptsiooni või maksudest kõrvalehoidmist, sealhulgas ka ettevõtete filiaalides ja tootmisahelates, st nende mõjusfääris;

| f) | ettevõtete kohustust konsulteerida enne kohalikku kogukonda mõjutava projekti algust vabalt, avatult ja teabepõhiselt kohalike ja sõltumatute sidusrühmadega; |
| --- | --- |

f)

ettevõtete kohustust konsulteerida enne kohalikku kogukonda mõjutava projekti algust vabalt, avatult ja teabepõhiselt kohalike ja sõltumatute sidusrühmadega;

| g) | erilist tähelepanu laste töölevõtmise ja laste töö kasutamise mõjule; |
| --- | --- |

g)

erilist tähelepanu laste töölevõtmise ja laste töö kasutamise mõjule;

| 27. | on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslile tuleks lisada teisi sätteid; arvab, et:






  a) | ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustuste tõendatud rikkumiste korral peaksid pädevad asutused saama teostada uurimisi ja kohustuste tõsise rikkumise korral peaks osalistel olema võimalik rikkujat avalikult häbistada; |
| --- | --- | --- |

27.

on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslile tuleks lisada teisi sätteid; arvab, et:

a)

ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustuste tõendatud rikkumiste korral peaksid pädevad asutused saama teostada uurimisi ja kohustuste tõsise rikkumise korral peaks osalistel olema võimalik rikkujat avalikult häbistada;

| b) | mõlemad pooled peaksid võtma kohustuse soodustada piiriülest õigusalast koostööd, hõlbustada oma mõjusfääris ettevõtete tegevuse ohvrite juurdepääsu kohtutele ja toetada sel eesmärgil asjakohaste kohtumenetluste väljatöötamist, näha ette sanktsioonid õigust rikkunud ettevõtetele ja kohtuvälised heastamismehhanismid; |
| --- | --- |

b)

mõlemad pooled peaksid võtma kohustuse soodustada piiriülest õigusalast koostööd, hõlbustada oma mõjusfääris ettevõtete tegevuse ohvrite juurdepääsu kohtutele ja toetada sel eesmärgil asjakohaste kohtumenetluste väljatöötamist, näha ette sanktsioonid õigust rikkunud ettevõtetele ja kohtuvälised heastamismehhanismid;

| 28. | teeb ettepaneku, et ELi kahepoolsete lepingute osana eraldataks õiguse tugevdamise programmi raames vahendid äriõigusega tegelevate kohtunike ja kohtute koolitamiseks inimõigusküsimuste ning rahvusvahelistele tööõigus- ja keskkonnakonventsioonidele vastavuse valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

teeb ettepaneku, et ELi kahepoolsete lepingute osana eraldataks õiguse tugevdamise programmi raames vahendid äriõigusega tegelevate kohtunike ja kohtute koolitamiseks inimõigusküsimuste ning rahvusvahelistele tööõigus- ja keskkonnakonventsioonidele vastavuse valdkonnas;

| 29. | teeb ettepaneku luua iga vabakaubanduslepingu järelevalveks ühine parlamentaarne komitee, et EP liikmed ja partnerriikide parlamentide liikmed saaksid vahetada teavet ja pidada dialoogi; lisab, et järelevalvekomiteed võiksid ühtlasi jälgida säästvat arengut ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslit käsitleva peatüki rakendamist ja koostada soovitusi vabakaubanduslepingu ühiskomiteele, eelkõige seoses mõju-uuringutega ning inimõiguste, sotsiaalsete õiguste ja keskkonnakonventsioonide tõendatud rikkumise korral; |
| --- | --- |

29.

teeb ettepaneku luua iga vabakaubanduslepingu järelevalveks ühine parlamentaarne komitee, et EP liikmed ja partnerriikide parlamentide liikmed saaksid vahetada teavet ja pidada dialoogi; lisab, et järelevalvekomiteed võiksid ühtlasi jälgida säästvat arengut ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslit käsitleva peatüki rakendamist ja koostada soovitusi vabakaubanduslepingu ühiskomiteele, eelkõige seoses mõju-uuringutega ning inimõiguste, sotsiaalsete õiguste ja keskkonnakonventsioonide tõendatud rikkumise korral;

| 30. | teeb ettepaneku asutada ÜRO globaalse kokkuleppe algatusele allakirjutanute jaoks regulaarne võrdlusfoorum, et nad saaksid esitada oma ettevõtete sotsiaalse vastutuse programmid avalikkusele kontrollimiseks ja anda tarbijatele võrdlusvahendi ning luua rangete standardite ja vastastikuste eksperdihinnangute tava; selline läbipaistvus julgustaks ettevõtteid vabatahtlikult täitma ettevõtete sotsiaalse vastutuse kõrgemaid standardeid või leppima meedia ja avaliku kontrolli tagajärgedega; |
| --- | --- |

30.

teeb ettepaneku asutada ÜRO globaalse kokkuleppe algatusele allakirjutanute jaoks regulaarne võrdlusfoorum, et nad saaksid esitada oma ettevõtete sotsiaalse vastutuse programmid avalikkusele kontrollimiseks ja anda tarbijatele võrdlusvahendi ning luua rangete standardite ja vastastikuste eksperdihinnangute tava; selline läbipaistvus julgustaks ettevõtteid vabatahtlikult täitma ettevõtete sotsiaalse vastutuse kõrgemaid standardeid või leppima meedia ja avaliku kontrolli tagajärgedega;

Ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamine mitmepoolses kaubanduspoliitikas

| 31. | palub komisjonil edendada ettevõtete sotsiaalse vastutuse arvessevõtmist mitmepoolses kaubanduspoliitikas, nii rahvusvahelistel foorumitel, kus toetatakse ettevõtete sotsiaalset vastutust, eelkõige OECDs ja ILOs, kui ka WTOs pärast Doha kaubandusläbirääkimisi; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil edendada ettevõtete sotsiaalse vastutuse arvessevõtmist mitmepoolses kaubanduspoliitikas, nii rahvusvahelistel foorumitel, kus toetatakse ettevõtete sotsiaalset vastutust, eelkõige OECDs ja ILOs, kui ka WTOs pärast Doha kaubandusläbirääkimisi;

| 32. | palub uurida kõnealustel foorumitel võimalust töötada välja rahvusvaheline konventsioon, millega määratletaks nn võõrustajariikide (23) ja päritoluriikide (24) vastutus ning mis toetaks hargmaiste ettevõtete poolsete inimõigusrikkumiste vastast võitlust ja eksterritoriaalsuse põhimõtte rakendamist; |
| --- | --- |

32.

palub uurida kõnealustel foorumitel võimalust töötada välja rahvusvaheline konventsioon, millega määratletaks nn võõrustajariikide (23) ja päritoluriikide (24) vastutus ning mis toetaks hargmaiste ettevõtete poolsete inimõigusrikkumiste vastast võitlust ja eksterritoriaalsuse põhimõtte rakendamist;

| 33. | palub komisjonil toetada uute suhete arengut sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega tegelevate mitmepoolsete agentuuride ja WTO vahel, et kindlustada rahvusvahelisel tasandil suurem kooskõla kaubanduspoliitika ja säästva arengu eesmärkide vahel; |
| --- | --- |

33.

palub komisjonil toetada uute suhete arengut sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega tegelevate mitmepoolsete agentuuride ja WTO vahel, et kindlustada rahvusvahelisel tasandil suurem kooskõla kaubanduspoliitika ja säästva arengu eesmärkide vahel;

| 34. | avaldab taas kord toetust WTOs kaubanduse ja keskkonna komiteega sarnase kaubanduse ja inimväärse töö komitee loomisele, kus arutataks tööjõustandardite küsimusi eriti seoses laste tööga ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemasid seoses rahvusvahelise kaubandusega; teeb uuesti ettepaneku muuta vaidluste lahendamise menetlust, et keskkonna- või sotsiaalvaldkonna rahvusvaheliste lepingute võimaliku rikkumise korral võiksid vaekogud või apellatsioonikogu paluda pädevatel rahvusvahelistel organisatsioonidel koostada arvamused, mis seejärel avalikustatakse; |
| --- | --- |

34.

avaldab taas kord toetust WTOs kaubanduse ja keskkonna komiteega sarnase kaubanduse ja inimväärse töö komitee loomisele, kus arutataks tööjõustandardite küsimusi eriti seoses laste tööga ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemasid seoses rahvusvahelise kaubandusega; teeb uuesti ettepaneku muuta vaidluste lahendamise menetlust, et keskkonna- või sotsiaalvaldkonna rahvusvaheliste lepingute võimaliku rikkumise korral võiksid vaekogud või apellatsioonikogu paluda pädevatel rahvusvahelistel organisatsioonidel koostada arvamused, mis seejärel avalikustatakse;

*

* *

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, liikmesriikide parlamentidele, WTO parlamentaarsele konverentsile ja rahvusvahelisele töökonverentsile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, liikmesriikide parlamentidele, WTO parlamentaarsele konverentsile ja rahvusvahelisele töökonverentsile.

---

(1)  UN Doc E/CN.4/Sub.2/2003/12/Rev.2 (2003).

(2)  www.globalreporting.org

(3)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement.

(4)  http://www.csrgov.dk

(5)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(6)  EÜT L 156, 13.6.2001, lk 33.

(7)  EÜT C 86, 10.4.2002, lk 3.

(8)  ELT C 39, 18.2.2003, lk 3.

(9)  ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.

(10)  10937/1/10.

(11)  EÜT L 114, 24.4.2001, lk 1.

(12)  ELT L 178, 17.7.2003, lk 16.

(13)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(14)  EÜT C 104, 14.4.1999, lk 180.

(15)  EÜT C 112 E, 9.5.2002, lk 326.

(16)  ELT C 271 E, 12.11.2003, lk 598.

(17)  ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 73.

(18)  ELT C 157 E, 6.7.2006, lk 84.

(19)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 65.

(20)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 865.

(21)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 45.

(22)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(23)  Riigid, kus tegutsevad kõik emaettevõttest sõltuvad ettevõtted.

(24)  Riigid, kus asuvad emaettevõtted.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/112 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/112

---

Neljapäev, 25. november 2010Horisontaalse koostööga seotud konkurentsieeskirjad

P7_TA(2010)0447

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon horisontaalkoostööga seotud konkurentsieeskirjade läbivaatamise kohta

2012/C 99 E/20

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikeid 1 ja 3, artikli 103 lõiget 1 ning artikli 105 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikeid 1 ja 3, artikli 103 lõiget 1 ning artikli 105 lõiget 3;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 2821/71 asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta kokkuleppe, otsuse ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 2821/71 asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta kokkuleppe, otsuse ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2658/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkuleppe liikide suhtes (2) (spetsialiseerumiskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2658/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkuleppe liikide suhtes (2) (spetsialiseerumiskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus”);

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2659/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta uurimis- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes (3) (uurimis- ja arenduskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „uurimis- ja arendustegevust käsitlev grupierandi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2659/2000 asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta uurimis- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes (3) (uurimis- ja arenduskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „uurimis- ja arendustegevust käsitlev grupierandi määrus”);

| — | võttes arvesse komisjoni määruse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkuleppe liikide suhtes) eelnõud (uus spetsialiseerumiskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „uue spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse eelnõu”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 4. mail 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkuleppe liikide suhtes) eelnõud (uus spetsialiseerumiskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „uue spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse eelnõu”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 4. mail 2010. aastal;

| — | võttes arvesse komisjoni määruse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teadus- ja arenduskokkulepete liikide suhtes) eelnõud (uus teadus- ja arenduskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „uue teadus- ja arendustegevust käsitleva grupierandi määruse eelnõu”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 4. mail 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teadus- ja arenduskokkulepete liikide suhtes) eelnõud (uus teadus- ja arenduskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „uue teadus- ja arendustegevust käsitleva grupierandi määruse eelnõu”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 4. mail 2010. aastal;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes” (edaspidi „horisontaalsed suunised”) (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Suunised EÜ asutamislepingu artikli 81 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes” (edaspidi „horisontaalsed suunised”) (4);

| — | võttes arvesse komisjoni teatise „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes” eelnõud (edaspidi „uute horisontaalsete suuniste eelnõu”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 4. mail 2010. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatise „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes” eelnõud (edaspidi „uute horisontaalsete suuniste eelnõu”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 4. mail 2010. aastal;

| — | võttes arvesse mitmesuguste sidusrühmade panust, mis saadeti komisjonile avaliku konsulteerimise ajal ning avaldati komisjoni veebisaidil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmesuguste sidusrühmade panust, mis saadeti komisjonile avaliku konsulteerimise ajal ning avaldati komisjoni veebisaidil;

| — | võttes arvesse 6. juulil 2010. aastal volinik Almunia ning majandus- ja rahanduskomisjoni liikmete vahel toimunud arutelu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. juulil 2010. aastal volinik Almunia ning majandus- ja rahanduskomisjoni liikmete vahel toimunud arutelu;

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2008. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2008. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta (5);

| — | võttes arvesse 28. septembri 2010. aasta küsimust komisjonile horisontaalse koostööga seotud konkurentsieeskirjade läbivaatamise kohta (O-0131/2010 – B7-0565/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. septembri 2010. aasta küsimust komisjonile horisontaalse koostööga seotud konkurentsieeskirjade läbivaatamise kohta (O-0131/2010 – B7-0565/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et nii spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus kui ka uurimis- ja arendustegevust käsitlev grupierandi määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2010. aastal; arvestades, et komisjon on algatanud mõlema määruse ja neile lisatud suuniste läbivaatamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nii spetsialiseerumist käsitlev grupierandi määrus kui ka uurimis- ja arendustegevust käsitlev grupierandi määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2010. aastal; arvestades, et komisjon on algatanud mõlema määruse ja neile lisatud suuniste läbivaatamise;

| B. | arvestades, et pärast kõnealuse kahe määruse ja horisontaalsete suuniste vastuvõtmist on toimunud märkimisväärseid õigusloomealaseid muudatusi, näiteks eelkõige moderniseerimispaketi vastuvõtmine 2003. aastal, millega kehtestati ettevõtjate poolse sõlmitud kokkulepete isehindamise nõue; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast kõnealuse kahe määruse ja horisontaalsete suuniste vastuvõtmist on toimunud märkimisväärseid õigusloomealaseid muudatusi, näiteks eelkõige moderniseerimispaketi vastuvõtmine 2003. aastal, millega kehtestati ettevõtjate poolse sõlmitud kokkulepete isehindamise nõue;

| C. | arvestades, et komisjon on viimastel aastatel omandanud kogemusi kõnealuste eeskirjade kohaldamisel ning praegu vajab kodifitseerimist uus kogum eeskirju, mis tulenevad komisjoni õigusaktidest ja kohtu kohtupraktikast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on viimastel aastatel omandanud kogemusi kõnealuste eeskirjade kohaldamisel ning praegu vajab kodifitseerimist uus kogum eeskirju, mis tulenevad komisjoni õigusaktidest ja kohtu kohtupraktikast;

| D. | arvestades, et hea tava on ka õppida ELi riiklike konkurentsiasutuste ja kogu maailma konkurentsiasutuste kogemustest; arvestades, et eelkõige praeguse majanduskriisiga seoses on soovitatav püüda jõuda kogu maailmas kokkuleppele ühtsetes konkurentsieeskirjades, võttes arvesse asjaolu, et paljud kokkulepped ja tegevused on hõlmatud mitme õigusliku konkurentsikorraga, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hea tava on ka õppida ELi riiklike konkurentsiasutuste ja kogu maailma konkurentsiasutuste kogemustest; arvestades, et eelkõige praeguse majanduskriisiga seoses on soovitatav püüda jõuda kogu maailmas kokkuleppele ühtsetes konkurentsieeskirjades, võttes arvesse asjaolu, et paljud kokkulepped ja tegevused on hõlmatud mitme õigusliku konkurentsikorraga,

| 1. | väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on avanud kaks eri avalikku konsultatsiooni seoses horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes kohaldatavate konkurentsieeskirjade läbivaatamisega; rõhutab, kui oluline on otsustusprotsessis kuulata ära ja võtta võimalikult palju arvesse sidusrühmade arvamusi, et saavutada tegelikkusele vastav ja tasakaalustatud reguleeriv raamistik; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon on avanud kaks eri avalikku konsultatsiooni seoses horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes kohaldatavate konkurentsieeskirjade läbivaatamisega; rõhutab, kui oluline on otsustusprotsessis kuulata ära ja võtta võimalikult palju arvesse sidusrühmade arvamusi, et saavutada tegelikkusele vastav ja tasakaalustatud reguleeriv raamistik;

| 2. | kutsub komisjoni üles täpsustama läbivaatamismenetluse lõpus selgelt, kuidas ta on võtnud arvesse sidusrühmade panust; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles täpsustama läbivaatamismenetluse lõpus selgelt, kuidas ta on võtnud arvesse sidusrühmade panust;

| 3. | tunnustab asjaolu, et komisjon saatis eeskirjade eelnõu Euroopa Parlamendile varakult; julgustab komisjoni jätkama Euroopa Parlamendiga avatuse vaimus ennetavat koostööd; tunneb heameelt volinik Almunia poolt üles näidatud valmiduse üle arutada eeskirjade eelnõud majandus- ja rahanduskomisjoni liikmetega; |
| --- | --- |

3.

tunnustab asjaolu, et komisjon saatis eeskirjade eelnõu Euroopa Parlamendile varakult; julgustab komisjoni jätkama Euroopa Parlamendiga avatuse vaimus ennetavat koostööd; tunneb heameelt volinik Almunia poolt üles näidatud valmiduse üle arutada eeskirjade eelnõud majandus- ja rahanduskomisjoni liikmetega;

| 4. | tuletab meelde, kui oluline on õiguskindlus; tunnustab asjaolu, et komisjon koostas teise avaliku konsultatsiooni tarbeks korduma kippuvad küsimused, et rõhutada eeskirjade eelnõus esildatud peamisi muudatusi; palub komisjonil pärast lõpliku uue reguleeriva raamistiku vastuvõtmist koostada ka kokkuvõtte ja uued korduma kippuvad küsimused, et selgitada lõplikku raamistikku üksikasjalikult turuosalistele; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, kui oluline on õiguskindlus; tunnustab asjaolu, et komisjon koostas teise avaliku konsultatsiooni tarbeks korduma kippuvad küsimused, et rõhutada eeskirjade eelnõus esildatud peamisi muudatusi; palub komisjonil pärast lõpliku uue reguleeriva raamistiku vastuvõtmist koostada ka kokkuvõtte ja uued korduma kippuvad küsimused, et selgitada lõplikku raamistikku üksikasjalikult turuosalistele;

| 5. | rõhutab, kui olulised on kõnealused kaks grupierandi määrust horisontaalkoostöö valdkonnas nende reguleerimisalasse kuuluvate kokkulepete analüüsimise seisukohast; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, kui olulised on kõnealused kaks grupierandi määrust horisontaalkoostöö valdkonnas nende reguleerimisalasse kuuluvate kokkulepete analüüsimise seisukohast;

| 6. | märgib, et isegi kui lähenemisviis, mis põhineb kaitstuse kriteeriumi määratlemisel turuosa alusel, ei ole täiuslik, kajastab see majanduslikku tegelikkust ning see on üsna kergesti mõistetav ja kohaldatav; nõustub, et horisontaalkokkulepped tõstatavad tavapäraselt rohkem konkurentsialaseid mureküsimusi kui vertikaalkokkulepped, ning mõistab seetõttu, miks komisjon säilitab piiravama lähenemisviisi turuosa künnise kehtestamisel horisontaalkokkulepete osas; |
| --- | --- |

6.

märgib, et isegi kui lähenemisviis, mis põhineb kaitstuse kriteeriumi määratlemisel turuosa alusel, ei ole täiuslik, kajastab see majanduslikku tegelikkust ning see on üsna kergesti mõistetav ja kohaldatav; nõustub, et horisontaalkokkulepped tõstatavad tavapäraselt rohkem konkurentsialaseid mureküsimusi kui vertikaalkokkulepped, ning mõistab seetõttu, miks komisjon säilitab piiravama lähenemisviisi turuosa künnise kehtestamisel horisontaalkokkulepete osas;

| 7. | märgib siiski, et suurem osa horisontaalkoostöö kokkuleppeid ei kuulu kõnealuse kahe grupierandi määruse reguleerimisalasse; palub komisjonil analüüsida, kas sidusrühmadele ja tõhusa konkurentsi säilitamise eesmärgile tuleks kasuks, kui kehtestataks uued konkreetsed grupierandi määrused, mis hõlmaksid muid kui teadus- ja arendustegevust ning spetsialiseerumist käsitlevaid teatavat liiki horisontaalkokkuleppeid; kutsub positiivsete järelduste korral komisjoni üles taotlema nõukogult asjakohast luba kõnealuste uut liiki grupierandi määruste vastuvõtmiseks pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist; |
| --- | --- |

7.

märgib siiski, et suurem osa horisontaalkoostöö kokkuleppeid ei kuulu kõnealuse kahe grupierandi määruse reguleerimisalasse; palub komisjonil analüüsida, kas sidusrühmadele ja tõhusa konkurentsi säilitamise eesmärgile tuleks kasuks, kui kehtestataks uued konkreetsed grupierandi määrused, mis hõlmaksid muid kui teadus- ja arendustegevust ning spetsialiseerumist käsitlevaid teatavat liiki horisontaalkokkuleppeid; kutsub positiivsete järelduste korral komisjoni üles taotlema nõukogult asjakohast luba kõnealuste uut liiki grupierandi määruste vastuvõtmiseks pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist;

| 8. | on seisukohal, et horisontaalsed suunised on äriühingute jaoks kasulikud vahendid analüüsimaks ja hindamaks ise keerulise majandusliku lähenemisviisi alusel, kas horisontaalkoostöö kokkuleppega rikutakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 või ei; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et horisontaalsed suunised on äriühingute jaoks kasulikud vahendid analüüsimaks ja hindamaks ise keerulise majandusliku lähenemisviisi alusel, kas horisontaalkoostöö kokkuleppega rikutakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõiget 1 või ei;

| 9. | tunnustab seetõttu asjaolu, et uued horisontaalsed suunised kajastavad isehindamise vajadust, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1/2003, ning et nendes antakse selged juhised niisuguste keeruliste kokkulepete tarbeks nagu ühisettevõtted ja kokkulepped, mis hõlmavad rohkem kui ühte liiki koostööd; on arvamusel, et niisuguse lähenemisviisiga ei tohiks siiski kaasneda keerulisem reguleeriv raamistik; |
| --- | --- |

9.

tunnustab seetõttu asjaolu, et uued horisontaalsed suunised kajastavad isehindamise vajadust, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1/2003, ning et nendes antakse selged juhised niisuguste keeruliste kokkulepete tarbeks nagu ühisettevõtted ja kokkulepped, mis hõlmavad rohkem kui ühte liiki koostööd; on arvamusel, et niisuguse lähenemisviisiga ei tohiks siiski kaasneda keerulisem reguleeriv raamistik;

| 10. | tuletab sellega seoses meelde parema õigusloome põhimõtet, mis seisneb õigusloomega seotud ja reguleerivate dokumentide koostamise kvaliteedi parandamises, eelkõige selge ja täpse keelekasutuse abil; pooldab väga selgeid ja lugejasõbralikke suuniseid, mis sisaldavad seega vajaduse korral rohkem konkreetseid näiteid, nagu on nõudnud mitmed sidusrühmad; |
| --- | --- |

10.

tuletab sellega seoses meelde parema õigusloome põhimõtet, mis seisneb õigusloomega seotud ja reguleerivate dokumentide koostamise kvaliteedi parandamises, eelkõige selge ja täpse keelekasutuse abil; pooldab väga selgeid ja lugejasõbralikke suuniseid, mis sisaldavad seega vajaduse korral rohkem konkreetseid näiteid, nagu on nõudnud mitmed sidusrühmad;

| 11. | tunneb heameelt teabevahetuse uue peatüki üle uute horisontaalsete suuniste eelnõus; märgib, et tegemist tundliku teemaga konkurentidevahelistes suhetes ning et ettevõtjate jaoks on oluline olla võimeline tegema kindlaks, millist teavet saab jagada avaldamata konkurentsile piiravat mõju, eelkõige praeguses kokkulepete isehindamise kontekstis; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt teabevahetuse uue peatüki üle uute horisontaalsete suuniste eelnõus; märgib, et tegemist tundliku teemaga konkurentidevahelistes suhetes ning et ettevõtjate jaoks on oluline olla võimeline tegema kindlaks, millist teavet saab jagada avaldamata konkurentsile piiravat mõju, eelkõige praeguses kokkulepete isehindamise kontekstis;

| 12. | tunneb heameelt uute horisontaalsete suuniste eelnõus standardimise peatüki läbivaatamise üle ning selle üle, milline tähtsus on selles omistatud keskkonnaaspektidele; tuletab meelde läbipaistva standardite kehtestamise protsessi selgeid eeliseid; tunnustab seetõttu sätteid, mille eesmärk on käsitleda ebakindlust, mis on seotud intellektuaalomandi õigustega antud kontekstis ja kaubandustingimustega, mis võetaks vastu nende litsentsimiseks; peab ülimalt oluliseks vältida vaidlusi standardite vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt uute horisontaalsete suuniste eelnõus standardimise peatüki läbivaatamise üle ning selle üle, milline tähtsus on selles omistatud keskkonnaaspektidele; tuletab meelde läbipaistva standardite kehtestamise protsessi selgeid eeliseid; tunnustab seetõttu sätteid, mille eesmärk on käsitleda ebakindlust, mis on seotud intellektuaalomandi õigustega antud kontekstis ja kaubandustingimustega, mis võetaks vastu nende litsentsimiseks; peab ülimalt oluliseks vältida vaidlusi standardite vastuvõtmisel;

| 13. | rõhutab, kui oluline on austada intellektuaalomandi õigusi, mis aitavad otsustavalt kaasa innovatsioonile; tuletab meelde, et innovatsioonivõime on konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamise ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmise otsustava tähtsusega element; toetab intellektuaalomandi õiguste mis tahes kuritarvitamise ennetamist muu hulgas konkurentsialaste õigusaktide kaudu; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui oluline on austada intellektuaalomandi õigusi, mis aitavad otsustavalt kaasa innovatsioonile; tuletab meelde, et innovatsioonivõime on konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamise ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmise otsustava tähtsusega element; toetab intellektuaalomandi õiguste mis tahes kuritarvitamise ennetamist muu hulgas konkurentsialaste õigusaktide kaudu;

| 14. | on siiski veendunud, et kõnealust küsimust tuleb käsitleda laiemas sisulises reguleerivas raamistikus ja mitte ainult konkurentsipoliitika kontekstis; rõhutab, et uute horisontaalsete suuniste eelnõu kõnealust peatükki tuleks vaadelda intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitleva integreeritud reguleeriva raamistiku osana; |
| --- | --- |

14.

on siiski veendunud, et kõnealust küsimust tuleb käsitleda laiemas sisulises reguleerivas raamistikus ja mitte ainult konkurentsipoliitika kontekstis; rõhutab, et uute horisontaalsete suuniste eelnõu kõnealust peatükki tuleks vaadelda intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitleva integreeritud reguleeriva raamistiku osana;

| 15. | on komisjoniga ühel arvamusel, et kõik teadus- ja arenduskokkuleppeid sõlmivad osalised peavad eelnevalt avalikustama kõik oma olemasolevad ja taotletavad intellektuaalomandi õigused, kui need on olulised kokkuleppe tulemuste kasutamise seisukohalt muude osaliste poolt; |
| --- | --- |

15.

on komisjoniga ühel arvamusel, et kõik teadus- ja arenduskokkuleppeid sõlmivad osalised peavad eelnevalt avalikustama kõik oma olemasolevad ja taotletavad intellektuaalomandi õigused, kui need on olulised kokkuleppe tulemuste kasutamise seisukohalt muude osaliste poolt;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 285, 29.12.1971, lk 46.

(2)  EÜT L 304, 5.12.2000, lk 3.

(3)  EÜT L 304, 5.12.2000, lk 7.

(4)  EÜT C 3, 6.1.2001, lk 2.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0050.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/115 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/115

---

Neljapäev, 25. november 2010Iraak - eelkõige surmanuhtlus (sealhulgas Tariq Azizi juhtum) ja rünnakud kristlike kogukondade vastu

P7_TA(2010)0448

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Iraagi kohta – surmanuhtlus (eriti Tariq Azize juhtum) ja rünnakud kristlaste kogukondade vastu

2012/C 99 E/21

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Iraagis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Iraagis;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse kaotamise kohta, eelkõige oma 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni surmanuhtluse üldise moratooriumi algatuse kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone surmanuhtluse kaotamise kohta, eelkõige oma 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni surmanuhtluse üldise moratooriumi algatuse kohta (1);

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni nr 62/149, millega kutsutakse üles kehtestama moratooriumi surmanuhtluse kohaldamisele, ning ÜRO Peaassamblee resolutsiooni nr 63/168, millega kutsutakse üles rakendama ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni nr 62/149; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni nr 62/149, millega kutsutakse üles kehtestama moratooriumi surmanuhtluse kohaldamisele, ning ÜRO Peaassamblee resolutsiooni nr 63/168, millega kutsutakse üles rakendama ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni nr 62/149;

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni parlamendi 16. juuni 2010. aasta täiskogu istungil peetud kõnet inimõiguste poliitika kohta, milles ta juhtis tähelepanu asjaolule, et surmanuhtluse kaotamine kogu maailmas on Euroopa Liidu prioriteet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni parlamendi 16. juuni 2010. aasta täiskogu istungil peetud kõnet inimõiguste poliitika kohta, milles ta juhtis tähelepanu asjaolule, et surmanuhtluse kaotamine kogu maailmas on Euroopa Liidu prioriteet;

| — | võttes arvesse Genfis 24.–26. veebruarini 2010 toimunud surmanuhtluse vastasel neljandal maailmakongressil vastu võetud lõppdeklaratsiooni, milles nõutakse surmanuhtluse kaotamist kogu maailmas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfis 24.–26. veebruarini 2010 toimunud surmanuhtluse vastasel neljandal maailmakongressil vastu võetud lõppdeklaratsiooni, milles nõutakse surmanuhtluse kaotamist kogu maailmas;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 2;

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembril 2009 vastu võetud järeldusi usu- ja veendumusvabaduse kohta, milles ta rõhutab kõnealuse vabaduse ning usulise sallimatusega võitlemise strateegilist tähtsust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembril 2009 vastu võetud järeldusi usu- ja veendumusvabaduse kohta, milles ta rõhutab kõnealuse vabaduse ning usulise sallimatusega võitlemise strateegilist tähtsust;

| — | võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta ÜRO deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi Iraagi kohta, eelkõige 1. novembri 2010 aasta avaldust, mis järgnes palvetajate ründamisele Bagdadi Päästja Jumalaema katedraalis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni avaldusi Iraagi kohta, eelkõige 1. novembri 2010 aasta avaldust, mis järgnes palvetajate ründamisele Bagdadi Päästja Jumalaema katedraalis;

| — | võttes arvesse oma aastaaruandeid inimõiguste olukorra kohta maailmas ja oma varasemaid resolutsioone usuvähemuste kohta maailmas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma aastaaruandeid inimõiguste olukorra kohta maailmas ja oma varasemaid resolutsioone usuvähemuste kohta maailmas;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

Surmanuhtlus (sealhulgas Tariq Azize juhtum)

| A. | arvestades, et 26. oktoobril 2010 mõistis Iraagi Ülemkohus surma Iraagi 74-aastase endise peaministri Tariq Azizi, endise siseministri Sadoun Shakiri ja Saddam Husseini endise erasekretäri Abed Hamoudi; arvestades, et kui otsuse edasikaebamine lükatakse tagasi, viiakse surmaotsus tõenäoliselt täide 30 päeva jooksul; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 26. oktoobril 2010 mõistis Iraagi Ülemkohus surma Iraagi 74-aastase endise peaministri Tariq Azizi, endise siseministri Sadoun Shakiri ja Saddam Husseini endise erasekretäri Abed Hamoudi; arvestades, et kui otsuse edasikaebamine lükatakse tagasi, viiakse surmaotsus tõenäoliselt täide 30 päeva jooksul;

| B. | arvestades, et varasemas kohtuprotsessis mõisteti Tariq Azizile 22-aastane üksikvangistus ja reaalsuses oli tegemist eluaegse vanglakaristusega, sest Tariq Azizi tervis on halb – tal on vanglas veedetud aja jooksul olnud mitmeid rabandusi ja terviseprobleeme kopsudega ning teda on ajus olnud vereklombi tõttu opereeritud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et varasemas kohtuprotsessis mõisteti Tariq Azizile 22-aastane üksikvangistus ja reaalsuses oli tegemist eluaegse vanglakaristusega, sest Tariq Azizi tervis on halb – tal on vanglas veedetud aja jooksul olnud mitmeid rabandusi ja terviseprobleeme kopsudega ning teda on ajus olnud vereklombi tõttu opereeritud;

| C. | arvestades, et Iraagi president Jalal Talabani on teatanud, et ta ei kavatse Tariq Azizi hukkamiskäsule alla kirjutada; arvestades, et Iraagi põhiseaduse kohaselt peaks president surmaotsused ratifitseerima, kuid ka parlamendil on volitused anda korraldus surmaotsuse täideviimiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Iraagi president Jalal Talabani on teatanud, et ta ei kavatse Tariq Azizi hukkamiskäsule alla kirjutada; arvestades, et Iraagi põhiseaduse kohaselt peaks president surmaotsused ratifitseerima, kuid ka parlamendil on volitused anda korraldus surmaotsuse täideviimiseks;

| D. | arvestades, et Tariq Azizi surmamõistmine ei aita kaotada vägivaldset keskkonda Iraagis ning et Iraagis on tungiv vajadus rahvusliku leppimise järgi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Tariq Azizi surmamõistmine ei aita kaotada vägivaldset keskkonda Iraagis ning et Iraagis on tungiv vajadus rahvusliku leppimise järgi;

| E. | arvestades, et EL on kindlalt pühendunud surmanuhtluse kaotamisele ja püüdleb selle põhimõtte üldise aktsepteerimise poole; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL on kindlalt pühendunud surmanuhtluse kaotamisele ja püüdleb selle põhimõtte üldise aktsepteerimise poole;

| F. | arvestades, et surmanuhtlus on kõige julmem, ebainimlikum ja alandavam karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule, ning et see on piinamisakt, mis on inimõigusi austavatele riikidele vastuvõetamatu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et surmanuhtlus on kõige julmem, ebainimlikum ja alandavam karistus, millega rikutakse inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigust elule, ning et see on piinamisakt, mis on inimõigusi austavatele riikidele vastuvõetamatu;

Rünnakud kristlaste kogukondade vastu

| G. | arvestades, et 22. novembril 2010 tapeti Mosulis kaks Iraagi kristlast; arvestades, et 10. novembril 2010 hukkus Iraagi pealinnas Bagdadis kristlaste elupiirkondades toimunud pommiplahvatuste ja kuulipildujarünnakute käigus vähemalt viis inimest; arvestades, et rünnakud toimusid pärast seda, kui islamistliku liikumise võitlejad vallutasid 31. oktoobril 2010 Süüria katoliikliku katedraali ja rohkem kui 50 katedraalis viibinud isikut tapeti; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 22. novembril 2010 tapeti Mosulis kaks Iraagi kristlast; arvestades, et 10. novembril 2010 hukkus Iraagi pealinnas Bagdadis kristlaste elupiirkondades toimunud pommiplahvatuste ja kuulipildujarünnakute käigus vähemalt viis inimest; arvestades, et rünnakud toimusid pärast seda, kui islamistliku liikumise võitlejad vallutasid 31. oktoobril 2010 Süüria katoliikliku katedraali ja rohkem kui 50 katedraalis viibinud isikut tapeti;

| H. | arvestades, et rühmitus Islamiriik Iraak, mida peetakse Al Qaida rahvusvahelise liikumise osaks, on võtnud endale vastutuse tapmise eest ja on lubanud korraldada edasisi rünnakuid kristlaste vastu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rühmitus Islamiriik Iraak, mida peetakse Al Qaida rahvusvahelise liikumise osaks, on võtnud endale vastutuse tapmise eest ja on lubanud korraldada edasisi rünnakuid kristlaste vastu;

| I. | arvestades, et Iraagi põhiseaduse artiklis 10 sätestatakse valitsuse kohustus tagada ja säilitada pühamute ning religiooniga seotud paikade pühadus; arvestades, et artiklis 43 on sätestatud, et kõigi usurühmituste liikmetel on õigus järgida oma usutavasid ja juhtida oma religioosseid institutsioone; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Iraagi põhiseaduse artiklis 10 sätestatakse valitsuse kohustus tagada ja säilitada pühamute ning religiooniga seotud paikade pühadus; arvestades, et artiklis 43 on sätestatud, et kõigi usurühmituste liikmetel on õigus järgida oma usutavasid ja juhtida oma religioosseid institutsioone;

| J. | arvestades, et kristlaste kogukondade ja kirikute jätkuva ründamise tõttu on riigist põgenenud sajad tuhanded kristlased; arvestades, et paljud riiki jäänud Iraagi assüürlased (kaldealased, süürlased ja muud kristlastest vähemused) kuuluvad nüüd riigisiseselt ümberasustatud isikute hulka, kes on pidanud põgenema nende vastu suunatud äärmusliku vägivalla eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kristlaste kogukondade ja kirikute jätkuva ründamise tõttu on riigist põgenenud sajad tuhanded kristlased; arvestades, et paljud riiki jäänud Iraagi assüürlased (kaldealased, süürlased ja muud kristlastest vähemused) kuuluvad nüüd riigisiseselt ümberasustatud isikute hulka, kes on pidanud põgenema nende vastu suunatud äärmusliku vägivalla eest;

| K. | arvestades, et assüürlased (kaldealased, süürlased ja muud kristlastest vähemused) on pika ajalooga põlisrahvas, keda ohustab väga tagakiusamine ja sunnitud väljarändamine, ning arvestades, et nende kultuuri Iraagis ähvardab väljasuremine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et assüürlased (kaldealased, süürlased ja muud kristlastest vähemused) on pika ajalooga põlisrahvas, keda ohustab väga tagakiusamine ja sunnitud väljarändamine, ning arvestades, et nende kultuuri Iraagis ähvardab väljasuremine;

| L. | arvestades, et inimõigusi, eriti etniliste ja usuvähemuste inimõigusi rikutakse Iraagis murettegevalt suures ulatuses; arvestades, et kõigi vähemuste, kaasa arvatud usurühmituste julgeolekut ja õigusi tuleb kõigis ühiskondades austada ning kaitsta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et inimõigusi, eriti etniliste ja usuvähemuste inimõigusi rikutakse Iraagis murettegevalt suures ulatuses; arvestades, et kõigi vähemuste, kaasa arvatud usurühmituste julgeolekut ja õigusi tuleb kõigis ühiskondades austada ning kaitsta;

| M. | arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt väljendanud oma pühendumust mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele ning rõhutanud, et valitsuste kohustus on need vabadused tagada, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Liit on korduvalt väljendanud oma pühendumust mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele ning rõhutanud, et valitsuste kohustus on need vabadused tagada,

Surmanuhtlus (sealhulgas Tariq Azize juhtum)

| 1. | kinnitab oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja kõigil asjaoludel, sealhulgas sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi puhul, ning rõhutab veel kord, et surmanuhtluse kaotamine aitab tõsta inimväärikust ja jätkuvalt edendada inimõigusi; |
| --- | --- |

1.

kinnitab oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja kõigil asjaoludel, sealhulgas sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi puhul, ning rõhutab veel kord, et surmanuhtluse kaotamine aitab tõsta inimväärikust ja jätkuvalt edendada inimõigusi;

| 2. | väljendab seetõttu sügavat kahetsust Iraagi Ülemkohtu otsuse pärast mõista Tariq Aziz, Sadoun Shakir ja Abed Hamoud surma; rõhutab siiski, kui oluline on võtta õigusriigi põhimõtete kohaselt ja nõuetekohase kohtuprotsessi abiga vastutusele inimõiguste rikkujad, sealhulgas (endised) poliitikud; |
| --- | --- |

2.

väljendab seetõttu sügavat kahetsust Iraagi Ülemkohtu otsuse pärast mõista Tariq Aziz, Sadoun Shakir ja Abed Hamoud surma; rõhutab siiski, kui oluline on võtta õigusriigi põhimõtete kohaselt ja nõuetekohase kohtuprotsessi abiga vastutusele inimõiguste rikkujad, sealhulgas (endised) poliitikud;

| 3. | nõuab tungivalt, et Iraagi ametivõimud oma otsuse läbi vaataksid ega viiks täide Iraagi Ülemkohtu langetatud surmaotsust; tunneb heameelt Iraagi presidendi Jalal Talabani teadaande üle, et ta ei kavatse surmaotsuse täideviimise korraldusele alla kirjutada; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Iraagi ametivõimud oma otsuse läbi vaataksid ega viiks täide Iraagi Ülemkohtu langetatud surmaotsust; tunneb heameelt Iraagi presidendi Jalal Talabani teadaande üle, et ta ei kavatse surmaotsuse täideviimise korraldusele alla kirjutada;

| 4. | ergutab Iraagi valitsust kirjutama alla ja ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teist vabatahtlikku protokolli, mis puudutab surmanuhtluse kaotamist kõigil juhtudel, ning kehtestama hukkamiste suhtes viivitamatult moratooriumit; |
| --- | --- |

4.

ergutab Iraagi valitsust kirjutama alla ja ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teist vabatahtlikku protokolli, mis puudutab surmanuhtluse kaotamist kõigil juhtudel, ning kehtestama hukkamiste suhtes viivitamatult moratooriumit;

| 5. | tuletab meelde, et surmanuhtluse täielik kaotamine jääb ELi inimõiguste poliitika üheks põhieesmärgiks; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et surmanuhtluse täielik kaotamine jääb ELi inimõiguste poliitika üheks põhieesmärgiks;

Rünnakud kristlaste kogukondade vastu

| 6. | väljendab sügavalt muret seoses hiljutiste rünnakutega kristlaste ja muude Iraagi usurühmituste vastu ning usu kuritarvitamise pärast rünnakute toimepanijate poolt, ning mõistab need sügavalt hukka; |
| --- | --- |

6.

väljendab sügavalt muret seoses hiljutiste rünnakutega kristlaste ja muude Iraagi usurühmituste vastu ning usu kuritarvitamise pärast rünnakute toimepanijate poolt, ning mõistab need sügavalt hukka;

| 7. | kutsub Iraagi ametivõime üles suurendama märkimisväärselt oma jõupingutusi kristlaste ja muude kaitsetute vähemuste kaitsmiseks ning tõhustama meetmeid rahvustevahelise vägivalla vastu ning tegema kõik võimaliku, et võta kuritegude toimepanijad vastavalt õigusriigi põhimõtetele ja rahvusvahelistele standarditele vastutusele; |
| --- | --- |

7.

kutsub Iraagi ametivõime üles suurendama märkimisväärselt oma jõupingutusi kristlaste ja muude kaitsetute vähemuste kaitsmiseks ning tõhustama meetmeid rahvustevahelise vägivalla vastu ning tegema kõik võimaliku, et võta kuritegude toimepanijad vastavalt õigusriigi põhimõtetele ja rahvusvahelistele standarditele vastutusele;

| 8. | kinnitab oma täielikku toetust Iraagi elanikkonnale ja kutsub kõiki Iraagi poliitilisi jõude üles tegutsema koos vägivalla ja terrorismi ohu vastu; rõhutab, et kaitsta tuleb kõigi usurühmituste õigust vabalt koguneda ja palvetada; mõistab sügavalt hukka tavakodanike kogunemiskohtade, sealhulgas palvetamiskohtade teadliku ründamise; mõistab tugevalt hukka kõik kirikute ja palvetamispaikade vastu suunatud vägivallateod ning nõuab tungivalt, et EL ja rahvusvaheline üldsus tugevdaksid võitlust terrorismi vastu; |
| --- | --- |

8.

kinnitab oma täielikku toetust Iraagi elanikkonnale ja kutsub kõiki Iraagi poliitilisi jõude üles tegutsema koos vägivalla ja terrorismi ohu vastu; rõhutab, et kaitsta tuleb kõigi usurühmituste õigust vabalt koguneda ja palvetada; mõistab sügavalt hukka tavakodanike kogunemiskohtade, sealhulgas palvetamiskohtade teadliku ründamise; mõistab tugevalt hukka kõik kirikute ja palvetamispaikade vastu suunatud vägivallateod ning nõuab tungivalt, et EL ja rahvusvaheline üldsus tugevdaksid võitlust terrorismi vastu;

| 9. | väljendab oma solidaarsust ohvrite perekondadega ja väljendab kindlat veendumust, et Iraagi elanikkond jääb kindlaks oma pühendumusele jätkuvalt mitte innustuda äärmuslaste jõupingutustest tekitada uskudevahelisi pingeid; |
| --- | --- |

9.

väljendab oma solidaarsust ohvrite perekondadega ja väljendab kindlat veendumust, et Iraagi elanikkond jääb kindlaks oma pühendumusele jätkuvalt mitte innustuda äärmuslaste jõupingutustest tekitada uskudevahelisi pingeid;

| 10. | tunneb heameelt Iraagi välisministri 2. novembril 2010 tehtud avalduse üle kutsuda kõiki spetsialiseerunud ametiasutusi ja julgeolekujõude üles takistama kindlalt kõiki püüdlusi teha Iraagi kodanikel vahet usu või rassi põhjal ning kaitsta Iraagi kodanikke ja tagada usutavade järgimine; |
| --- | --- |

10.

tunneb heameelt Iraagi välisministri 2. novembril 2010 tehtud avalduse üle kutsuda kõiki spetsialiseerunud ametiasutusi ja julgeolekujõude üles takistama kindlalt kõiki püüdlusi teha Iraagi kodanikel vahet usu või rassi põhjal ning kaitsta Iraagi kodanikke ja tagada usutavade järgimine;

| 11. | palub nõukogul ja komisjonil, eelkõige komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal Catherine Ashtonil käsitleda kristlaste julgeolekuprobleeme Iraagi territooriumil esmatähtsa küsimusena, pidades silmas esimese ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu ettevalmistamist; |
| --- | --- |

11.

palub nõukogul ja komisjonil, eelkõige komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal Catherine Ashtonil käsitleda kristlaste julgeolekuprobleeme Iraagi territooriumil esmatähtsa küsimusena, pidades silmas esimese ELi ja Iraagi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu ettevalmistamist;

*

* *

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO liikmesriikide valitsustele ning Iraagi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee presidendile, ÜRO liikmesriikide valitsustele ning Iraagi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 775.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/118 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/118

---

Neljapäev, 25. november 2010Tiibet - hiina keele peamiseks õppekeeleks muutmise kava

P7_TA(2010)0449

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon kava kohta kehtestada Tiibetis põhiliseks õpetuskeeleks hiina keel

2012/C 99 E/22

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina ja Tiibeti kohta, eelkõige oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Tiibeti kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina ja Tiibeti kohta, eelkõige oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Tiibeti kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et inimõiguste, identiteedivabaduse, kultuuri ja religiooni austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõte ning tema välispoliitika prioriteet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste, identiteedivabaduse, kultuuri ja religiooni austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõte ning tema välispoliitika prioriteet;

| B. | arvestades, et Hiina Rahvavabariik on väljendanud soovi, et selle riigi 56 rahvusvähemuse vahel valitseksid harmoonilised rahvussuhted; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hiina Rahvavabariik on väljendanud soovi, et selle riigi 56 rahvusvähemuse vahel valitseksid harmoonilised rahvussuhted;

| C. | arvestades, et 19. oktoobril 2010 liikus ligikaudu 1 000 tiibeti rahvusest üliõpilast läbi Tongreni (tuntud ka kui Rebkong), et avaldada rahumeelselt oma vastuseisu kavatsusele kehtestada selle piirkonna koolides põhiliseks õpetuskeeleks mandariini-hiina keel; arvestades, et 23. oktoobril 2010 levis protestilaine Qingai piirkonda ja Pekingisse, kus 400 Minsu ülikoolis õppivat tiibeti üliõpilast korraldasid meeleavalduse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 19. oktoobril 2010 liikus ligikaudu 1 000 tiibeti rahvusest üliõpilast läbi Tongreni (tuntud ka kui Rebkong), et avaldada rahumeelselt oma vastuseisu kavatsusele kehtestada selle piirkonna koolides põhiliseks õpetuskeeleks mandariini-hiina keel; arvestades, et 23. oktoobril 2010 levis protestilaine Qingai piirkonda ja Pekingisse, kus 400 Minsu ülikoolis õppivat tiibeti üliõpilast korraldasid meeleavalduse;

| D. | arvestades, et tiibeti keel, mis on üks neljast kõige vanemast ja ainulaadsemast aasia keelest, kujutab endast tiibeti identiteedi, kultuuri ja usundi põhilist liikumapanevat jõudu ning moodustab lisaks sellele koos kogu tiibeti kultuuriga maailmapärandi asendamatu osa; arvestades, et tiibeti keel, kui ajalooliselt rikka tsivilisatsiooni tunnusmärk, on tiibeti identiteedi, kultuuri ja usundi põhilise tähtsusega ja asendamatu element; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tiibeti keel, mis on üks neljast kõige vanemast ja ainulaadsemast aasia keelest, kujutab endast tiibeti identiteedi, kultuuri ja usundi põhilist liikumapanevat jõudu ning moodustab lisaks sellele koos kogu tiibeti kultuuriga maailmapärandi asendamatu osa; arvestades, et tiibeti keel, kui ajalooliselt rikka tsivilisatsiooni tunnusmärk, on tiibeti identiteedi, kultuuri ja usundi põhilise tähtsusega ja asendamatu element;

| E. | arvestades, et keel väljendab kogukonna sotsiaalset ja kultuurilist suhtumist; arvestades, et kogukonna ühine keel on kultuuri määrav tegur ning arvestades, et keeled annavad edasi väga erilisi sotsiaalseid ja kultuurilisi käitumis- ja mõtteviise; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et keel väljendab kogukonna sotsiaalset ja kultuurilist suhtumist; arvestades, et kogukonna ühine keel on kultuuri määrav tegur ning arvestades, et keeled annavad edasi väga erilisi sotsiaalseid ja kultuurilisi käitumis- ja mõtteviise;

| F. | arvestades, et on kindlaks tehtud, et emakeelel põhinev kakskeelne haridus on tiibetlaste eduka kakskeelsuse saavutamiseks kõige tõhusam meetod ning et tänu nn kakskeelse hariduse esimesele mudelile pääseb kogu Tiibeti piirkonnas jätkuvalt kõige rohkem tiibeti keskkooliõpilasi edasi õppima ülikooli; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on kindlaks tehtud, et emakeelel põhinev kakskeelne haridus on tiibetlaste eduka kakskeelsuse saavutamiseks kõige tõhusam meetod ning et tänu nn kakskeelse hariduse esimesele mudelile pääseb kogu Tiibeti piirkonnas jätkuvalt kõige rohkem tiibeti keskkooliõpilasi edasi õppima ülikooli;

| G. | arvestades, et algkoolides ning alama ja ülema astme keskkoolides kõikidel Tiibeti Autonoomse Piirkonna valitsusalasse kuuluvatel aladel on hiina keel järk-järgult tiibeti keelt välja vahetamas ning ametlikud dokumendid ei ole tavaliselt tiibeti keeles kättesaadavad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et algkoolides ning alama ja ülema astme keskkoolides kõikidel Tiibeti Autonoomse Piirkonna valitsusalasse kuuluvatel aladel on hiina keel järk-järgult tiibeti keelt välja vahetamas ning ametlikud dokumendid ei ole tavaliselt tiibeti keeles kättesaadavad;

| H. | arvestades, et hariduspoliitika muudatused piiraksid tiibeti keele kasutamist koolides, kuna kõik õpikud ja õppeained, välja arvatud tiibeti ja inglise keele tunnid, oleksid mandariini-hiina keeles; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et hariduspoliitika muudatused piiraksid tiibeti keele kasutamist koolides, kuna kõik õpikud ja õppeained, välja arvatud tiibeti ja inglise keele tunnid, oleksid mandariini-hiina keeles;

| I. | arvestades, et Hiina Rahvavabariik hääletas 13. septembril 2007 koos 142 muu maaga ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni vastuvõtmise poolt, mille artiklis 14 sätestatakse, et „põlisrahvastel on õigus luua ja hallata oma haridussüsteeme ja asutusi, andes haridust oma enda keeltes viisil, mis on kohane nende õpetamise ja õppimise kultuurilise metoodikaga”; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hiina Rahvavabariik hääletas 13. septembril 2007 koos 142 muu maaga ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni vastuvõtmise poolt, mille artiklis 14 sätestatakse, et „põlisrahvastel on õigus luua ja hallata oma haridussüsteeme ja asutusi, andes haridust oma enda keeltes viisil, mis on kohane nende õpetamise ja õppimise kultuurilise metoodikaga”;

| J. | arvestades, et hiina keele domineeriva seisundi tõttu on Tiibeti alade koolilõpetajad mures töökoha saamise võimaluste pärast sest, nagu on märgitud õpetajate ja õpilaste petitsioonis, ei ole enamik tiibeti õpilasi kunagi viibinud hiinakeelses keskkonnas ega ole seetõttu võimelised hiina keeles suhtlema, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hiina keele domineeriva seisundi tõttu on Tiibeti alade koolilõpetajad mures töökoha saamise võimaluste pärast sest, nagu on märgitud õpetajate ja õpilaste petitsioonis, ei ole enamik tiibeti õpilasi kunagi viibinud hiinakeelses keskkonnas ega ole seetõttu võimelised hiina keeles suhtlema,

| 1. | mõistab hukka järjest rangemad meetmed, mis piiravad kultuuriliste, keeleliste, usuliste ja muude põhiõiguste kasutamist tiibetlaste poolt ning rõhutab vajadust säilitada ja kaitsta kuue miljoni tiibetlase ainuomast kultuurilist, usulist ja rahvuslikku identiteeti ning pöörata tähelepanu tiibeti keele allasurumise ja kõrvalejäetuse probleemile, kuna see keel on tiibeti identiteedi alustala; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka järjest rangemad meetmed, mis piiravad kultuuriliste, keeleliste, usuliste ja muude põhiõiguste kasutamist tiibetlaste poolt ning rõhutab vajadust säilitada ja kaitsta kuue miljoni tiibetlase ainuomast kultuurilist, usulist ja rahvuslikku identiteeti ning pöörata tähelepanu tiibeti keele allasurumise ja kõrvalejäetuse probleemile, kuna see keel on tiibeti identiteedi alustala;

| 2. | võtab teadmiseks mure katsete pärast vähendada tiibeti keele väärtust ning rõhutab asjaolu, et edukaks kakskeelseks hariduseks peab tiibeti keel olema selle piirkonna sisene keel; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks mure katsete pärast vähendada tiibeti keele väärtust ning rõhutab asjaolu, et edukaks kakskeelseks hariduseks peab tiibeti keel olema selle piirkonna sisene keel;

| 3. | kutsub Hiina ametivõime üles rakendama Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 4 ja piirkondliku rahvusliku autonoomia seaduse artiklit 10, milles on tagatud „kõikide rahvuste vabadus kasutada ja arendada oma kõne- ja kirjakeelt”; |
| --- | --- |

3.

kutsub Hiina ametivõime üles rakendama Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 4 ja piirkondliku rahvusliku autonoomia seaduse artiklit 10, milles on tagatud „kõikide rahvuste vabadus kasutada ja arendada oma kõne- ja kirjakeelt”;

| 4. | kutsub Hiina ametivõime tungivalt üles toetama tõelist kakskeelsuse poliitikat, mille alusel kõiki aineid, ka matemaatikat ja loodusteadusi, lubatakse õpetada tiibeti keeles, hiina keele õpetamist tugevdatakse ning kohalikele ametivõimudele ja kogukondadele antakse õigus langetada otsuseid õpetuskeele kohta; |
| --- | --- |

4.

kutsub Hiina ametivõime tungivalt üles toetama tõelist kakskeelsuse poliitikat, mille alusel kõiki aineid, ka matemaatikat ja loodusteadusi, lubatakse õpetada tiibeti keeles, hiina keele õpetamist tugevdatakse ning kohalikele ametivõimudele ja kogukondadele antakse õigus langetada otsuseid õpetuskeele kohta;

| 5. | on seisukohal, et igal rahvusvähemusel on õigus säilitada oma keel ja kiri; on seisukohal, et õiglane kakskeelne haridussüsteem aitab kaasa parema koostöö ja mõistmise tekkele, kui tiibetlased õpivad hiina keelt ning Tiibeti aladel elavaid han-hiinlasi julgustatakse samas õppima tiibeti keelt; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et igal rahvusvähemusel on õigus säilitada oma keel ja kiri; on seisukohal, et õiglane kakskeelne haridussüsteem aitab kaasa parema koostöö ja mõistmise tekkele, kui tiibetlased õpivad hiina keelt ning Tiibeti aladel elavaid han-hiinlasi julgustatakse samas õppima tiibeti keelt;

| 6. | rõhutab, et kui hiina keelest saab põhiline õpetuskeel, kannataks selle tulemusel oluliselt valdava enamiku tiibetlastest keskkooliõpilaste hariduse kvaliteet ning seetõttu tuleks õppeaineid õpetada, nagu on kõige kohasem, ainult tiibeti, ehk õpilaste emakeeles; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kui hiina keelest saab põhiline õpetuskeel, kannataks selle tulemusel oluliselt valdava enamiku tiibetlastest keskkooliõpilaste hariduse kvaliteet ning seetõttu tuleks õppeaineid õpetada, nagu on kõige kohasem, ainult tiibeti, ehk õpilaste emakeeles;

| 7. | kutsub Hiina ametivõime üles võtma kõik meetmed, et vähendada keelelisi ja kultuurilisi halvemusi, mille all tiibetlased linnakeskkonnas töötades kannatavad ning teha seda viisil, mis ei kahjustaks tiibeti keelt ja kultuuri; |
| --- | --- |

7.

kutsub Hiina ametivõime üles võtma kõik meetmed, et vähendada keelelisi ja kultuurilisi halvemusi, mille all tiibetlased linnakeskkonnas töötades kannatavad ning teha seda viisil, mis ei kahjustaks tiibeti keelt ja kultuuri;

| 8. | kutsub Euroopa Komisjoni, kõrget esindajat ja asepresidenti ning liikmesriike üles nõudma Hiina valitsuselt tungivalt esiteks selle tagamist, et üliõpilaste õigust rahumeelselt meelt avaldada austatakse ning et asjakohased ametivõimud tegeleksid nende kaebustega sisuliselt ja asjakohaselt ning teiseks seda, et 2002. aasta tiibeti keele õppimist, kasutamist ja arengut käsitlevaid määrusi rakendataks asjakohaselt ja kooskõlas piirkondliku rahvusliku autonoomia seadusega; |
| --- | --- |

8.

kutsub Euroopa Komisjoni, kõrget esindajat ja asepresidenti ning liikmesriike üles nõudma Hiina valitsuselt tungivalt esiteks selle tagamist, et üliõpilaste õigust rahumeelselt meelt avaldada austatakse ning et asjakohased ametivõimud tegeleksid nende kaebustega sisuliselt ja asjakohaselt ning teiseks seda, et 2002. aasta tiibeti keele õppimist, kasutamist ja arengut käsitlevaid määrusi rakendataks asjakohaselt ja kooskõlas piirkondliku rahvusliku autonoomia seadusega;

| 9. | palub Euroopa Komisjonil anda aru vahendite kasutuse kohta, mida taotleti 2009. aasta eelarve raames tiibeti kodanikuühiskonna toetamiseks Hiinas ning pagenduses (1 miljard eurot) ning rõhutada vajadust säilitada tiibeti kultuuri, ja seda eriti pagenduses; |
| --- | --- |

9.

palub Euroopa Komisjonil anda aru vahendite kasutuse kohta, mida taotleti 2009. aasta eelarve raames tiibeti kodanikuühiskonna toetamiseks Hiinas ning pagenduses (1 miljard eurot) ning rõhutada vajadust säilitada tiibeti kultuuri, ja seda eriti pagenduses;

| 10. | kutsub Hiinat veelkord üles ratifitseerima rahvusvahelist tsiviil- ja poliitiliste õiguste konventsiooni ning mõistab hukka Hiinas sagedasti esineva rahvus- ja usuliste vähemuste diskrimineeriva kohtlemise; |
| --- | --- |

10.

kutsub Hiinat veelkord üles ratifitseerima rahvusvahelist tsiviil- ja poliitiliste õiguste konventsiooni ning mõistab hukka Hiinas sagedasti esineva rahvus- ja usuliste vähemuste diskrimineeriva kohtlemise;

| 11. | palub Hiina ametivõimudel lubada välisriikide meedia esindajaid Tiibetisse, kaasa arvatud väljaspool Tiibeti autonoomset piirkonda paiknevatele Tiibeti aladele, ning tühistada nõutavate erilubade süsteem; |
| --- | --- |

11.

palub Hiina ametivõimudel lubada välisriikide meedia esindajaid Tiibetisse, kaasa arvatud väljaspool Tiibeti autonoomset piirkonda paiknevatele Tiibeti aladele, ning tühistada nõutavate erilubade süsteem;

| 12. | palub ELi diplomaatilistel esindajatel Pekingis seda piirkonda külastada ning anda nõukogule ning kõrgele esindajale ja asepresidendile aru hariduse ja keeleküsimuse praegusest olukorrast; |
| --- | --- |

12.

palub ELi diplomaatilistel esindajatel Pekingis seda piirkonda külastada ning anda nõukogule ning kõrgele esindajale ja asepresidendile aru hariduse ja keeleküsimuse praegusest olukorrast;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile ning Tema Pühadusele dalai-laamale. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile ning Tema Pühadusele dalai-laamale.

---

(1)  ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 5.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/120 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/120

---

Neljapäev, 25. november 2010Birma - valimiste läbiviimine ja opositsioonijuhi Aung San Suu Kyi vabastamine

P7_TA(2010)0450

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon Birma kohta – valimiste läbiviimine ja opositsiooniliidri Aung San Suu Kyi vabastamine

2012/C 99 E/23

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse parlamendi eelmiseid resolutsioone Birma kohta, millest viimane võeti vastu 20. mail 2010 (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi eelmiseid resolutsioone Birma kohta, millest viimane võeti vastu 20. mail 2010 (1);

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artikleid 18–21; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artikleid 18–21;

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 25; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 25;

| — | võttes arvesse ELi eesistujariigi 23. veebruari 2010. aasta avaldust, milles kutsutakse üles alustama igakülgset dialoogi Birma ametivõimude ja demokraatlike jõudude vahel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariigi 23. veebruari 2010. aasta avaldust, milles kutsutakse üles alustama igakülgset dialoogi Birma ametivõimude ja demokraatlike jõudude vahel;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 11. märtsi 2010. aasta avaldust valimisi käsitlevate Birma uute seaduste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 11. märtsi 2010. aasta avaldust valimisi käsitlevate Birma uute seaduste kohta;

| — | võttes arvesse eesistuja avaldust 9. aprillil 2010. aastal Hanois ASEANi 16. tippkohtumisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistuja avaldust 9. aprillil 2010. aastal Hanois ASEANi 16. tippkohtumisel;

| — | võttes arvesse 26. aprillil 2010. aastal Luxembourgis toimunud välisasjade nõukogu 3009. kohtumisel vastu võetud nõukogu järeldusi Birma kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. aprillil 2010. aastal Luxembourgis toimunud välisasjade nõukogu 3009. kohtumisel vastu võetud nõukogu järeldusi Birma kohta;

| — | võttes arvese Euroopa Ülemkogu järeldusi – 19. juunil 2010. aasta deklaratsiooni Birma kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvese Euroopa Ülemkogu järeldusi – 19. juunil 2010. aasta deklaratsiooni Birma kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 28. augusti 2009. aasta raportit inimõiguste olukorra kohta Birmas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 28. augusti 2009. aasta raportit inimõiguste olukorra kohta Birmas;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-Mooni 26. oktoobril 2010. aastal Bangkokis tehtud avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-Mooni 26. oktoobril 2010. aastal Bangkokis tehtud avaldust;

| — | võttes arvesse 2010. aasta oktoobris toimunud kaheksanda Aasia–Euroopa kohtumise juhataja avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta oktoobris toimunud kaheksanda Aasia–Euroopa kohtumise juhataja avaldust;

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri 15. septembri 2010. aasta raportit inimõiguste olukorra kohta Birmas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri 15. septembri 2010. aasta raportit inimõiguste olukorra kohta Birmas;

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. novembri 2010. aasta deklaratsiooni Birma valimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. novembri 2010. aasta deklaratsiooni Birma valimiste kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri ja Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 8. novembri 2010. aasta avaldust Birma valimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri ja Euroopa Parlamendi presidendi Jerzy Buzeki 8. novembri 2010. aasta avaldust Birma valimiste kohta;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 13. novembri 2010. aasta avaldust Daw Aung San Suu Kyi vabastamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 13. novembri 2010. aasta avaldust Daw Aung San Suu Kyi vabastamise kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja ning komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. novembri 2010. aasta avaldust Aung San Suu Kyi vabastamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja ning komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 13. novembri 2010. aasta avaldust Aung San Suu Kyi vabastamise kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 22. novembri 2010. aasta järeldusi Birma kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. novembri 2010. aasta järeldusi Birma kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 13. novembri 2010. aasta õhtul, vähem kui nädal pärast vaidlusaluste riiklike valimiste läbiviimist, vabastati Aung San Suu Kyi koduarestist, kus ta oli viibinud viimasest 21 aastast 15; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 13. novembri 2010. aasta õhtul, vähem kui nädal pärast vaidlusaluste riiklike valimiste läbiviimist, vabastati Aung San Suu Kyi koduarestist, kus ta oli viibinud viimasest 21 aastast 15;

| B. | arvestades, et Birma viis 7. novembril 2010. aastal läbi oma esimesed riiklikud valimised pärast rohkem kui 20-aastast vaheaega; arvestades, et eelmised 1990. aasta valimised oli võitnud Aung San Suu Kyi Rahvusliku Demokraatia Liiga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Birma viis 7. novembril 2010. aastal läbi oma esimesed riiklikud valimised pärast rohkem kui 20-aastast vaheaega; arvestades, et eelmised 1990. aasta valimised oli võitnud Aung San Suu Kyi Rahvusliku Demokraatia Liiga;

| C. | arvestades, et praegused valimised põhinesid 2008. aastal kehtestatud vastuolulisel põhiseadusel, mis tagab Birma sõjaväele veerandi parlamendi kohtadest, ning et mitte üllatuslikult ei võitnud neid valimisi sõjaväe toetusega Liidu Solidaarsuse ja Arengu Partei (USDP); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegused valimised põhinesid 2008. aastal kehtestatud vastuolulisel põhiseadusel, mis tagab Birma sõjaväele veerandi parlamendi kohtadest, ning et mitte üllatuslikult ei võitnud neid valimisi sõjaväe toetusega Liidu Solidaarsuse ja Arengu Partei (USDP);

| D. | arvestades, et Birma võimud kehtestasid 7. novembri valimiste kampaania ajal mitmeid uusi seadusi, mis piiravad sõnavabadust ja valitsuse kritiseerimist, kehtestavad ranged piirangud poliitiliste parteide poliitilisele tegevusele ja valimiskampaaniatele ning suruvad maha siseriiklikke nõudmisi poliitiliste vangide vabastamiseks, ning arvestades, et valimised ei vastanud rahvusvahelistele standarditele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Birma võimud kehtestasid 7. novembri valimiste kampaania ajal mitmeid uusi seadusi, mis piiravad sõnavabadust ja valitsuse kritiseerimist, kehtestavad ranged piirangud poliitiliste parteide poliitilisele tegevusele ja valimiskampaaniatele ning suruvad maha siseriiklikke nõudmisi poliitiliste vangide vabastamiseks, ning arvestades, et valimised ei vastanud rahvusvahelistele standarditele;

| E. | arvestades, et kuna huntameelne Liidu Solidaarsuse ja Arengu Partei (USDP) suutis seada kandidaadid üles peaaegu kõigis valimisringkondades, said demokraatiat pooldavad parteid, nagu Rahvuslikud Demokraatiajõud, oma kandidaate üles seada ainult vähestes valimisringkondades, mis oli suurel määral tingitud asjaolust, et neil oli vähe aega valimisteks vahendite hankimiseks ja edukaks organiseerumiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuna huntameelne Liidu Solidaarsuse ja Arengu Partei (USDP) suutis seada kandidaadid üles peaaegu kõigis valimisringkondades, said demokraatiat pooldavad parteid, nagu Rahvuslikud Demokraatiajõud, oma kandidaate üles seada ainult vähestes valimisringkondades, mis oli suurel määral tingitud asjaolust, et neil oli vähe aega valimisteks vahendite hankimiseks ja edukaks organiseerumiseks;

| F. | arvestades, et Rahvusliku Demokraatia Liiga otsustas osalemiseks seatud tingimusi arvestades valimisi boikoteerida; arvestades, et Rahvusliku Demokraatia Liiga saadeti 6. mail 2010. aastal seaduse alusel laiali, sest ta ei registreerunud valimisteks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Rahvusliku Demokraatia Liiga otsustas osalemiseks seatud tingimusi arvestades valimisi boikoteerida; arvestades, et Rahvusliku Demokraatia Liiga saadeti 6. mail 2010. aastal seaduse alusel laiali, sest ta ei registreerunud valimisteks;

| G. | arvestades, et valimised viidi läbi hirmu, hirmutamise ja loobumise õhkkonnas, ning arvestades, et sadadel tuhandetel Birma kodanikel, sealhulgas buda munkadel ja poliitvangidel, keelati hääletada ja enda kandidatuuri üles seada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et valimised viidi läbi hirmu, hirmutamise ja loobumise õhkkonnas, ning arvestades, et sadadel tuhandetel Birma kodanikel, sealhulgas buda munkadel ja poliitvangidel, keelati hääletada ja enda kandidatuuri üles seada;

| H. | arvestades, et valimiste aluse ja läbiviimise suhtes oli palju kaebusi, sealhulgas hääletuse salajasuse nõuete rikkumise, riigitöötajate sundimise ja sõjaväe katsete kohta sundida näiteks etnilisi kareene huntameelsete parteide poolt hääletama; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et valimiste aluse ja läbiviimise suhtes oli palju kaebusi, sealhulgas hääletuse salajasuse nõuete rikkumise, riigitöötajate sundimise ja sõjaväe katsete kohta sundida näiteks etnilisi kareene huntameelsete parteide poolt hääletama;

| I. | arvestades, et vaidlusalune 2008. aasta põhiseadus ei luba Aung San Suu Kyil töötada riigi teenistuses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaidlusalune 2008. aasta põhiseadus ei luba Aung San Suu Kyil töötada riigi teenistuses;

| J. | arvestades, et Aung San Suu Kyi vabastamist, juhul kui seda ei tühistata, võib tõlgendada kui esimest sammu õiges suunas; arvestades, et paljud on siiski väljendanud muret Aung San Suu Kyi turvalisuse pärast ja märkinud, et riigi julgeolekuteenistused hoiavad teda järelevalve all; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Aung San Suu Kyi vabastamist, juhul kui seda ei tühistata, võib tõlgendada kui esimest sammu õiges suunas; arvestades, et paljud on siiski väljendanud muret Aung San Suu Kyi turvalisuse pärast ja märkinud, et riigi julgeolekuteenistused hoiavad teda järelevalve all;

| K. | arvestades, et kuigi Aung San Suu Kyi on vabastatud, on vangistuses veel üle 2 200 demokraatiat pooldava aktivisti ja vähemalt sama palju buda munka, kes juhtisid 2007. aastal valitsusevastaseid proteste, samuti proteste kajastanud ajakirjanikud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi Aung San Suu Kyi on vabastatud, on vangistuses veel üle 2 200 demokraatiat pooldava aktivisti ja vähemalt sama palju buda munka, kes juhtisid 2007. aastal valitsusevastaseid proteste, samuti proteste kajastanud ajakirjanikud;

| L. | arvestades, et Birma valitsus on alates 2003. aastast lükanud tagasi kõik ÜRO ja laiema rahvusvahelise üldsuse poolt tehtud ettepanekud selle kohta, kuidas reformida oma seitsme-etapilist demokraatia edendamise arengukava; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Birma valitsus on alates 2003. aastast lükanud tagasi kõik ÜRO ja laiema rahvusvahelise üldsuse poolt tehtud ettepanekud selle kohta, kuidas reformida oma seitsme-etapilist demokraatia edendamise arengukava;

| M. | arvestades, et Birma sõjavägi jätkab oma julmi tegusid, rikkudes tsiviilisikute inimõigusi kareenide etnilisel kodumaal Tai piiri ääres – need teod hõlmavad kohtuväliseid hukkamisi, sunnitööd ja seksuaalvägivalda; ning arvestades, et tuhanded Birma pagulased sisenesid valimistejärgsel päeval Birma sõjaväe ja mässuliste rahvusrühmituste kokkupõrgete tõttu Taisse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Birma sõjavägi jätkab oma julmi tegusid, rikkudes tsiviilisikute inimõigusi kareenide etnilisel kodumaal Tai piiri ääres – need teod hõlmavad kohtuväliseid hukkamisi, sunnitööd ja seksuaalvägivalda; ning arvestades, et tuhanded Birma pagulased sisenesid valimistejärgsel päeval Birma sõjaväe ja mässuliste rahvusrühmituste kokkupõrgete tõttu Taisse;

| N. | arvestades, et Birma jätkab süstemaatiliselt lapssõdurite laialdast ja sunniviisilist värbamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Birma jätkab süstemaatiliselt lapssõdurite laialdast ja sunniviisilist värbamist;

| O. | arvestades, et ÜRO, EL ja tema liikmesriigid, Ameerika Ühendriigid ning paljud teised riigid üle kogu maailma on öelnud, et Birma probleemidele pikaajalise lahenduse leidmiseks on kindlasti vaja kolmepoolseid läbirääkimisi Aung San Suu Kyi ja Rahvusliku Demokraatia Liiga, Birma rahvusvähemuste ja Birma hunta vahel; ning arvestades, et Birma valitsus keeldub veel ikka sellistes läbirääkimistes osalemast; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO, EL ja tema liikmesriigid, Ameerika Ühendriigid ning paljud teised riigid üle kogu maailma on öelnud, et Birma probleemidele pikaajalise lahenduse leidmiseks on kindlasti vaja kolmepoolseid läbirääkimisi Aung San Suu Kyi ja Rahvusliku Demokraatia Liiga, Birma rahvusvähemuste ja Birma hunta vahel; ning arvestades, et Birma valitsus keeldub veel ikka sellistes läbirääkimistes osalemast;

| P. | arvestades, et EL on kehtestanud Birma režiimi suhtes piiravaid meetmeid alates 1996. aastast, sealhulgas umbes 540 üksikisiku ja 62 juriidilise isiku vara külmutamine, reisikeelud, sõjavarustuse ekspordi keeld ning hiljuti raie- ja kaevandusseadmete keeld ning teatud puidu, vääriskivide ja mineraalide impordi keeld, kuni ei ole tõendeid tõelisest suuna muutusest demokraatia, inimõiguste, sõnavabaduse ja õigusriigi põhimõtete poole, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL on kehtestanud Birma režiimi suhtes piiravaid meetmeid alates 1996. aastast, sealhulgas umbes 540 üksikisiku ja 62 juriidilise isiku vara külmutamine, reisikeelud, sõjavarustuse ekspordi keeld ning hiljuti raie- ja kaevandusseadmete keeld ning teatud puidu, vääriskivide ja mineraalide impordi keeld, kuni ei ole tõendeid tõelisest suuna muutusest demokraatia, inimõiguste, sõnavabaduse ja õigusriigi põhimõtete poole,

| 1. | tunneb heameelt Aung San Suu Kyi hiljutise vabastamise üle, kuid mõistab hukka asjaolu, et ta vabastati alles pärast valimisi, mistõttu tal oli võimatu opositsiooni vastu valimiste ajal aktiivset kampaaniat korraldada; nõuab tungivalt, et tema vabadus peab olema tingimusteta ja piiramatu; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Aung San Suu Kyi hiljutise vabastamise üle, kuid mõistab hukka asjaolu, et ta vabastati alles pärast valimisi, mistõttu tal oli võimatu opositsiooni vastu valimiste ajal aktiivset kampaaniat korraldada; nõuab tungivalt, et tema vabadus peab olema tingimusteta ja piiramatu;

| 2. | tunneb sügavat kahetsust, et Birmat valitsev sõjaväehunta keeldus Birmas 7. novembril korraldamast vabasid ja õiglasi valimisi; |
| --- | --- |

2.

tunneb sügavat kahetsust, et Birmat valitsev sõjaväehunta keeldus Birmas 7. novembril korraldamast vabasid ja õiglasi valimisi;

| 3. | mõistab hukka valitseva sõjaväehunta kehtestatud piirangud peamistele opositsiooniparteidele ning ajakirjandusvabadusele valimisi kajastada ja jälgida; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka valitseva sõjaväehunta kehtestatud piirangud peamistele opositsiooniparteidele ning ajakirjandusvabadusele valimisi kajastada ja jälgida;

| 4. | mõistab hukka läbipaistvuse puudumise hääletuse korraldamises ja häälte lugemises, sõjaväe keeldumise rahvusvaheliste vaatlejate vastuvõtust ja viivitused tulemuste teatavakstegemisel; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka läbipaistvuse puudumise hääletuse korraldamises ja häälte lugemises, sõjaväe keeldumise rahvusvaheliste vaatlejate vastuvõtust ja viivitused tulemuste teatavakstegemisel;

| 5. | mõistab hukka asjaolu, et uus põhiseadus tagab Birma sõjaväele parlamendi kohtadest vähemalt veerandi, millest piisab mis tahes põhiseaduse muudatuse blokeerimiseks ning võimaldab sõjaväel peatada igal ajal kodanikuvabadused ja parlamendi tegevuse, kui ta seda vajalikuks peab; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka asjaolu, et uus põhiseadus tagab Birma sõjaväele parlamendi kohtadest vähemalt veerandi, millest piisab mis tahes põhiseaduse muudatuse blokeerimiseks ning võimaldab sõjaväel peatada igal ajal kodanikuvabadused ja parlamendi tegevuse, kui ta seda vajalikuks peab;

| 6. | märgib opositsiooniparteide valimistes osalemise piiramist, mistõttu nad pidid tegema raske otsuse, kas valimisi boikoteerida või mitte, ning asub seisukohale, et opositsiooni ja vähemuste esindajate osalemine nii riigi kui ka piirkondlikes esinduskogudes, kuigi väga piiratud määral, võiks olla normaliseerumise algus ning pakkuda võimalusi muutusteks; |
| --- | --- |

6.

märgib opositsiooniparteide valimistes osalemise piiramist, mistõttu nad pidid tegema raske otsuse, kas valimisi boikoteerida või mitte, ning asub seisukohale, et opositsiooni ja vähemuste esindajate osalemine nii riigi kui ka piirkondlikes esinduskogudes, kuigi väga piiratud määral, võiks olla normaliseerumise algus ning pakkuda võimalusi muutusteks;

| 7. | mõistab teravalt hukka Birma elanike põhivabaduste ja peamiste demokraatlike õiguste jätkuva rikkumise Birma sõjaväehunta poolt; |
| --- | --- |

7.

mõistab teravalt hukka Birma elanike põhivabaduste ja peamiste demokraatlike õiguste jätkuva rikkumise Birma sõjaväehunta poolt;

| 8. | nõuab tungivalt, et Birma vabastaks viivitamata ja eeltingimusteta kõik Birma ülejäänud 2 200 poliitilist vangi ning taastaks täielikult kõik nende poliitilised õigused; nõuab ka, et Birma võimud ei vahistaks enam kedagi poliitilistel põhjustel; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et Birma vabastaks viivitamata ja eeltingimusteta kõik Birma ülejäänud 2 200 poliitilist vangi ning taastaks täielikult kõik nende poliitilised õigused; nõuab ka, et Birma võimud ei vahistaks enam kedagi poliitilistel põhjustel;

| 9. | nõuab tungivalt, et Birma võimud kaotaksid ühinemis-, liikumis- ja sõnavabaduse piirangud ning ajakirjanduse poliitilistel põhjustel tsenseerimise, samuti interneti ja mobiiltelefonivõrgu poliitilistel põhjustel kontrollimise; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et Birma võimud kaotaksid ühinemis-, liikumis- ja sõnavabaduse piirangud ning ajakirjanduse poliitilistel põhjustel tsenseerimise, samuti interneti ja mobiiltelefonivõrgu poliitilistel põhjustel kontrollimise;

| 10. | mõistab teravalt hukka vägivalla, mis puhkes Birma lääneosas Myawaddy linnas pärast laialdasi kaebusi hirmutamise pärast; vägivaldne tulevahetus Birma sõjaväe ja mässuliste rahvusrühmade vahel sundis tuhandeid üle piiri Taisse põgenema; |
| --- | --- |

10.

mõistab teravalt hukka vägivalla, mis puhkes Birma lääneosas Myawaddy linnas pärast laialdasi kaebusi hirmutamise pärast; vägivaldne tulevahetus Birma sõjaväe ja mässuliste rahvusrühmade vahel sundis tuhandeid üle piiri Taisse põgenema;

| 11. | tunneb sügavat kahetsust, et Birma võimud on keeldunud igasugusest ÜRO tehnilisest abist ja järelevalvest, ning mõistab hukka piirangud välisajakirjanikele, kes püüavad Birmast kohapealt teateid edastada; |
| --- | --- |

11.

tunneb sügavat kahetsust, et Birma võimud on keeldunud igasugusest ÜRO tehnilisest abist ja järelevalvest, ning mõistab hukka piirangud välisajakirjanikele, kes püüavad Birmast kohapealt teateid edastada;

| 12. | mõistab hukka asjaolu, et ajakirjandusnõukogu on edasi lükanud vähemalt üheksa ajalehe ja ajakirja ilmumise, väites, et need väljaanded ei pidanud Aung San Suu Kyi vabastamisest foto avaldamisel kinni eeskirjadest; |
| --- | --- |

12.

mõistab hukka asjaolu, et ajakirjandusnõukogu on edasi lükanud vähemalt üheksa ajalehe ja ajakirja ilmumise, väites, et need väljaanded ei pidanud Aung San Suu Kyi vabastamisest foto avaldamisel kinni eeskirjadest;

| 13. | nõuab tungivalt, et Birma valitsus alustaks läbirääkimisi Aung San Suu Kyi ja Rahvusliku Demokraatia Liigaga ning vähemusrahvuste esindajatega; tunneb sellega seoses heameelt ÜRO peasekretäri ja ÜRO Birma eriraportööri lepituspingutuste üle; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et Birma valitsus alustaks läbirääkimisi Aung San Suu Kyi ja Rahvusliku Demokraatia Liigaga ning vähemusrahvuste esindajatega; tunneb sellega seoses heameelt ÜRO peasekretäri ja ÜRO Birma eriraportööri lepituspingutuste üle;

| 14. | palub mitte ainult rahvusvahelisel üldsusel, sealhulgas Hiinal, Indial ja Venemaal kui Birma peamistel kaubanduspartneritel, vaid ka Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioonil (ASEAN) lõpetada selle ebademokraatliku režiimi toetamine, mis elab oma rahva arvel, ning avaldada rohkem survet, et selles riigis toimuksid positiivsed muutused; on veendunud, et ASEANi liikmesriikidel on ASEANi harta kohaselt sotsiaalne vastutus ja moraalne kohustus tegutseda, kui naaberriigis rikutakse süstemaatiliselt inimõigusi; |
| --- | --- |

14.

palub mitte ainult rahvusvahelisel üldsusel, sealhulgas Hiinal, Indial ja Venemaal kui Birma peamistel kaubanduspartneritel, vaid ka Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioonil (ASEAN) lõpetada selle ebademokraatliku režiimi toetamine, mis elab oma rahva arvel, ning avaldada rohkem survet, et selles riigis toimuksid positiivsed muutused; on veendunud, et ASEANi liikmesriikidel on ASEANi harta kohaselt sotsiaalne vastutus ja moraalne kohustus tegutseda, kui naaberriigis rikutakse süstemaatiliselt inimõigusi;

| 15. | kordab oma toetust nõukogu 26. aprilli 2010. aasta otsusele pikendada praeguses ELi otsuses sätestatud piiravaid meetmeid veel aasta võrra; nõuab tungivalt, et Birma võimud astuksid samme, mis võimaldaksid need meetmed üle vaadata; |
| --- | --- |

15.

kordab oma toetust nõukogu 26. aprilli 2010. aasta otsusele pikendada praeguses ELi otsuses sätestatud piiravaid meetmeid veel aasta võrra; nõuab tungivalt, et Birma võimud astuksid samme, mis võimaldaksid need meetmed üle vaadata;

| 16. | väljendab muret vanglates ja muudes kinnipidamisasutustes valitsevate tingimuste pärast ning pidevatelt saabuvate teadete pärast süümevangide halva kohtlemise, sealhulgas piinamise kohta, ning süümevangide üleviimise pärast perest kaugel asuvatesse vanglatesse, kuhu neile ei saa saata toitu ja ravimeid; palub Birma võimudel ka viivitamata võimaldada kõikide vangide ravimist ja lubada Rahvusvahelise Punase Risti Komiteel uuesti alustada vangide külastamist; |
| --- | --- |

16.

väljendab muret vanglates ja muudes kinnipidamisasutustes valitsevate tingimuste pärast ning pidevatelt saabuvate teadete pärast süümevangide halva kohtlemise, sealhulgas piinamise kohta, ning süümevangide üleviimise pärast perest kaugel asuvatesse vanglatesse, kuhu neile ei saa saata toitu ja ravimeid; palub Birma võimudel ka viivitamata võimaldada kõikide vangide ravimist ja lubada Rahvusvahelise Punase Risti Komiteel uuesti alustada vangide külastamist;

| 17. | väljendab sügavat muret relvastatud konfliktide taaspuhkemise üle mõnes piirkonnas ning palub Birma valitsusel kaitsta tsiviilelanikkonda riigi kõikides osades ning kõigil asjaosalistel pidada kinni kehtivatest relvarahukokkulepetest; |
| --- | --- |

17.

väljendab sügavat muret relvastatud konfliktide taaspuhkemise üle mõnes piirkonnas ning palub Birma valitsusel kaitsta tsiviilelanikkonda riigi kõikides osades ning kõigil asjaosalistel pidada kinni kehtivatest relvarahukokkulepetest;

| 18. | kutsub ELi ja tema liikmesriike üles kasutama kogu oma majanduslikku ja poliitilist mõjuvõimu, et saavutada Birmas vabadus ja demokraatia; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja EL jätkaksid Tai–Birma piiril olevatele pagulastele rahalise abi andmist; |
| --- | --- |

18.

kutsub ELi ja tema liikmesriike üles kasutama kogu oma majanduslikku ja poliitilist mõjuvõimu, et saavutada Birmas vabadus ja demokraatia; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja EL jätkaksid Tai–Birma piiril olevatele pagulastele rahalise abi andmist;

| 19. | kordab presidendi kutset Aung San Suu Kyile osaleda detsembris Strasbourgis toimuval Sahharovi auhinna kätteandmise tseremoonial ja kiidab selle heaks; rõhutab asjaolu, et kui Aung San Suu Kyi saab osaleda, siis antakse talle ametlikult üle Sahharovi auhind, mille ta pälvis 1990. aastal kõige eest, mida ta oli teinud demokraatia ja vabaduse edendamisel Birmas; |
| --- | --- |

19.

kordab presidendi kutset Aung San Suu Kyile osaleda detsembris Strasbourgis toimuval Sahharovi auhinna kätteandmise tseremoonial ja kiidab selle heaks; rõhutab asjaolu, et kui Aung San Suu Kyi saab osaleda, siis antakse talle ametlikult üle Sahharovi auhind, mille ta pälvis 1990. aastal kõige eest, mida ta oli teinud demokraatia ja vabaduse edendamisel Birmas;

| 20. | nõuab tungivalt, et Birma valitsus ja tema alla kuuluvad teenistused tagaksid Aung San Suu Kyile sõnavabaduse ja füüsilise vabaduse, sealhulgas takistamatu õiguse reisida vabalt ja turvaliselt läbi Birma ja välismaale ning pöörduda Birmasse tagasi; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et Birma valitsus ja tema alla kuuluvad teenistused tagaksid Aung San Suu Kyile sõnavabaduse ja füüsilise vabaduse, sealhulgas takistamatu õiguse reisida vabalt ja turvaliselt läbi Birma ja välismaale ning pöörduda Birmasse tagasi;

| 21. | tunneb heameelt Euroopa Parlamendi presidendi otsuse üle saata Birmasse parlamendi delegatsioon, et anda Aung San Suu Kyile üle Sahharovi auhind, kui Aung San Suu Kyi ei saa ise Strasbourgi auhinnatseremooniast osa võtta; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt Euroopa Parlamendi presidendi otsuse üle saata Birmasse parlamendi delegatsioon, et anda Aung San Suu Kyile üle Sahharovi auhind, kui Aung San Suu Kyi ei saa ise Strasbourgi auhinnatseremooniast osa võtta;

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aung San Suu Kyile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi eriesindajale Birma küsimustes, Birma riiklikule rahu- ja arengunõukogule, ASEANi ja Aasia–Euroopa kohtumise (ASEM) liikmesriikide valitsustele, ASEMi sekretariaadile, ASEANi parlamentidevahelisele Myanmari komisjonile, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning ÜRO eriraportöörile inimõiguste küsimustes Birmas. |
| --- | --- |

22.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aung San Suu Kyile, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi eriesindajale Birma küsimustes, Birma riiklikule rahu- ja arengunõukogule, ASEANi ja Aasia–Euroopa kohtumise (ASEM) liikmesriikide valitsustele, ASEMi sekretariaadile, ASEANi parlamentidevahelisele Myanmari komisjonile, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning ÜRO eriraportöörile inimõiguste küsimustes Birmas.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0196.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/124 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/124

---

Neljapäev, 25. november 2010Kolorektaalvähivastane võitlus Euroopa Liidus

P7_TA(2010)0451

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta deklaratsioon kolorektaalvähivastase võitluse kohta Euroopa Liidus

2012/C 99 E/24

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et igal aastal diagnoositakse ELis rohkem kui 400 000 uut kolorektaalvähijuhtu ja 200 000 kolorektaalvähi põhjustatud surmajuhtu, mis asetab kolorektaalvähi surma põhjustavate vähktõvede hulgas teisele kohale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et igal aastal diagnoositakse ELis rohkem kui 400 000 uut kolorektaalvähijuhtu ja 200 000 kolorektaalvähi põhjustatud surmajuhtu, mis asetab kolorektaalvähi surma põhjustavate vähktõvede hulgas teisele kohale;

| B. | arvestades, et kolorektaalvähi teket seostatakse elustiili teguritega (ülekaal, vähene füüsiline tegevus, alkoholi tarbimine ja suitsetamine) ning nende tegurite kõrvaldamine pärsib kolorektaalvähi arenemist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kolorektaalvähi teket seostatakse elustiili teguritega (ülekaal, vähene füüsiline tegevus, alkoholi tarbimine ja suitsetamine) ning nende tegurite kõrvaldamine pärsib kolorektaalvähi arenemist;

| C. | arvestades, et mõnedes ELi liikmesriikides on sõeluuringute läbiviimisega juba vähendatud suremist kolorektaalvähki ning osades liikmesriikides ei ole sõeluuringute läbiviimist algatatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mõnedes ELi liikmesriikides on sõeluuringute läbiviimisega juba vähendatud suremist kolorektaalvähki ning osades liikmesriikides ei ole sõeluuringute läbiviimist algatatud;

| D. | arvestades, et kolorektaalvähi varajane avastamine mitte ainult ei vähenda sellesse suremist 40 %, vaid vähendab ka märkimisväärselt ravikulusid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kolorektaalvähi varajane avastamine mitte ainult ei vähenda sellesse suremist 40 %, vaid vähendab ka märkimisväärselt ravikulusid;

| E. | arvestades, et Euroopa Komisjoni arvates peab võitlus kolorektaalvähi vastu olema rahvatervise valdkonna prioriteet, sest suremist kolorektaalvähki saab ELis kättesaadavate meditsiiniliste vahendite abil vältida, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Komisjoni arvates peab võitlus kolorektaalvähi vastu olema rahvatervise valdkonna prioriteet, sest suremist kolorektaalvähki saab ELis kättesaadavate meditsiiniliste vahendite abil vältida,

| 1. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles:






  — | toetama ELis eelkõige teismelistele ja noortele täiskasvanutele suunatud kampaaniaid, mille eesmärk on anda teavet kolorektaalvähki põhjustavate elustiili tegurite kohta; |
| --- | --- | --- |

1.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles:

—

toetama ELis eelkõige teismelistele ja noortele täiskasvanutele suunatud kampaaniaid, mille eesmärk on anda teavet kolorektaalvähki põhjustavate elustiili tegurite kohta;

| — | soodustama kolorektaalvähi sõeluuringute alase parima tava rakendamist kõigis ELi riikides ning avaldama iga kahe aasta järel eduaruande; |
| --- | --- |

—

soodustama kolorektaalvähi sõeluuringute alase parima tava rakendamist kõigis ELi riikides ning avaldama iga kahe aasta järel eduaruande;

| — | muutma kolorektaalvähi sõeluuringute alaste teadusuuringute ja teadmiste levitamise prioriteediks tulevastes tööprogrammides, mis kuuluvad seitsmendasse raamprogrammi ning ELi tervishoiuprogrammi; |
| --- | --- |

—

muutma kolorektaalvähi sõeluuringute alaste teadusuuringute ja teadmiste levitamise prioriteediks tulevastes tööprogrammides, mis kuuluvad seitsmendasse raamprogrammi ning ELi tervishoiuprogrammi;

| — | võtma kasutusele kogu riiki hõlmava kolorektaalvähi sõeluuringu vastavalt ELi suunistele; |
| --- | --- |

—

võtma kasutusele kogu riiki hõlmava kolorektaalvähi sõeluuringu vastavalt ELi suunistele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (1) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 25. novembri 2010. aasta protokolli lisas 1 (P7_PV(2010)11-25(ANN1)).

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/125 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/125

---

Neljapäev, 25. november 2010Ashrafi laager

P7_TA(2010)0452

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta deklaratsioon Ashrafi laagri kohta

2012/C 99 E/25

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste kohta Iraanis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste kohta Iraanis;

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni Ashrafi laagri elanike humanitaarolukorra kohta (1), märkides, et selles laagris on varju leidnud 3 400 Iraani teisitimõtlejat, nende hulgas 1 000 naist, ja kõik need inimesed on neljanda Genfi konventsiooni alusel „kaitstud isikud”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni Ashrafi laagri elanike humanitaarolukorra kohta (1), märkides, et selles laagris on varju leidnud 3 400 Iraani teisitimõtlejat, nende hulgas 1 000 naist, ja kõik need inimesed on neljanda Genfi konventsiooni alusel „kaitstud isikud”;

| — | võttes arvesse asjaolu, et opositsiooniline rühmitus People's Mujahidin of Iran (PMOI) arvati 2009. aastal välja ELi mustast nimekirjast; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et opositsiooniline rühmitus People's Mujahidin of Iran (PMOI) arvati 2009. aastal välja ELi mustast nimekirjast;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 123, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 123,

| A. | arvestades, et Iraani režiim on surma mõistnud paljud Ashrafi laagri elanike sugulased, kes olid naasnud Ashrafist, külaskäikudelt oma perekondade juurde; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Iraani režiim on surma mõistnud paljud Ashrafi laagri elanike sugulased, kes olid naasnud Ashrafist, külaskäikudelt oma perekondade juurde;

| B. | arvestades, et Iraagi valitsus ei ole järginud Euroopa Parlamendi resolutsiooni ja jätkab laagri halastamatut blokaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Iraagi valitsus ei ole järginud Euroopa Parlamendi resolutsiooni ja jätkab laagri halastamatut blokaadi;

| C. | arvestades, et laagrielanikud on sageli väljastpoolt tuleva surve all, mida õigustatakse sellega, et PMOI on endiselt USA mustas nimekirjas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et laagrielanikud on sageli väljastpoolt tuleva surve all, mida õigustatakse sellega, et PMOI on endiselt USA mustas nimekirjas;

| D. | arvestades, et USA apellatsioonikohus Washingtonis tegi 2010. aasta juulis PMOId õigeksmõistva otsuse ning nõudis välisministeeriumilt, et see vaataks läbi oma otsuse, mille kohaselt PMOI jäetakse USAs terroristide musta nimekirja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et USA apellatsioonikohus Washingtonis tegi 2010. aasta juulis PMOId õigeksmõistva otsuse ning nõudis välisministeeriumilt, et see vaataks läbi oma otsuse, mille kohaselt PMOI jäetakse USAs terroristide musta nimekirja;

| E. | arvestades, et USA ja ÜRO väeüksused on Ashrafist lahkunud ning laagrielanikud on praegu rünnakute vastu kaitsetud, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et USA ja ÜRO väeüksused on Ashrafist lahkunud ning laagrielanikud on praegu rünnakute vastu kaitsetud,

| 1. | palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal nõuda, et USA arvaks PMOI Euroopa Liidu eeskujul mustast nimekirjast välja ning ÜRO tagaks kiiresti Ashrafi kaitse; |
| --- | --- |

1.

palub liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal nõuda, et USA arvaks PMOI Euroopa Liidu eeskujul mustast nimekirjast välja ning ÜRO tagaks kiiresti Ashrafi kaitse;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (2) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega (2) nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 62.

(2)  Allakirjutanute nimekiri on avaldatud 25. novembri 2010. aasta protokolli lisas 2 (P7_PV(2010)11-25(ANN2)).

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 23. november 2010

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/126 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/126

---

Teisipäev, 23. november 2010ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: Iirimaa - 2009. aasta novembri üleujutused

P7_TA(2010)0403

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 26 (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010 – 2010/2216(BUD))

2012/C 99 E/26

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0534 – C7-0283/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26;

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni solidaarsusfondi kohta, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni solidaarsusfondi kohta, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel;

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0328/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0328/2010),

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 311, 14.11.2002, lk 3.

---

Teisipäev, 23. november 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

xx novembri 2010. aasta

Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 26

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 26;

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

| (2) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 1 miljard eurot aastas. |
| --- | --- |

(2)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 1 miljard eurot aastas.

| (3) | Määrus (EÜ) nr 2012/2002 sisaldab sätteid, mille alusel on võimalik fond kasutusele võtta. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EÜ) nr 2012/2002 sisaldab sätteid, mille alusel on võimalik fond kasutusele võtta.

| (4) | Iirimaa on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses rasketest üleujutustest põhjustatud katastroofiga, |
| --- | --- |

(4)

Iirimaa on esitanud taotluse fondi vahendite kasutuselevõtmiseks seoses rasketest üleujutustest põhjustatud katastroofiga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu solidaarsusfondi raames kasutusele 13 022 500 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

2

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/128 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/128

---

Teisipäev, 23. november 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Noord Brabant ja Zuid Holland osa 18, Madalmaad

P7_TA(2010)0404

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/027 NL/Noord Brabant ja Zuid Holland osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010 – 2010/2225(BUD))

2012/C 99 E/27

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0529 – C7-0309/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0318/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0318/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetluse ja -normid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetluse ja -normid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 821 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 70 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas Noord Brabant ja Zuid Holland; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 821 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 70 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas Noord Brabant ja Zuid Holland;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis;

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks kindlaks määrata asjakohased eelarveread; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks kindlaks määrata asjakohased eelarveread;

| 6. | märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on nähtud ette VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele; |
| --- | --- |

6.

märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on nähtud ette VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. november 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

...

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/027 NL/Noord Brabant ja Zuid Holland osa 18, Madalmaad)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2), eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | 30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 70 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas (Noord Brabant (NL41) ja Zuid Holland (NL33)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 11. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 890 027 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 70 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas (Noord Brabant (NL41) ja Zuid Holland (NL33)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 11. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 890 027 euro suurune summa.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 890 027 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/131 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/131

---

Teisipäev, 23. november 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Drenthe osa 18, Madalmaad

P7_TA(2010)0405

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/030 NL/Drenthe osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010 – 2010/2226(BUD))

2012/C 99 E/28

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0531 – C7-0310/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0321/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0321/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 140 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas kahes ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Drenthe; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 140 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas kahes ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Drenthe;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis;

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks kindlaks määrata asjakohased eelarveread; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks kindlaks määrata asjakohased eelarveread;

| 6. | märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele; |
| --- | --- |

6.

märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. november 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

...

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/030 NL/Drenthe osa 18, Madalmaad)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | 30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas kahes ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas (Drenthe (NL13)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 6. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 453 632 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas kahes ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas (Drenthe (NL13)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 6. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 453 632 euro suurune summa.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 453 632 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/134

---

Teisipäev, 23. november 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Limburg osa 18, Madalmaad

P7_TA(2010)0406

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/028 NL/Limburg osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010 – 2010/2227(BUD))

2012/C 99 E/29

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0518 – C7-0311/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0323/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0323/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 129 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas üheksas ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Limburg; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 129 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas üheksas ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas Limburg;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis;

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata;

| 6. | märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele; |
| --- | --- |

6.

märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. november 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

...

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/028 NL/Limburg osa 18, Madalmaad)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | 30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas üheksas ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas (Limburg (NL42)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 6. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 549 946 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas üheksas ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi piirkonnas (Limburg (NL42)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 6. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 549 946 euro suurune summa.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 549 946 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/137 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/137

---

Teisipäev, 23. november 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Gelderland ja Overijssel osa 18, Madalmaad

P7_TA(2010)0407

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/029 NL/Gelderland ja Overijssel osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010 – 2010/2228(BUD))

2012/C 99 E/30

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0528 – C7-0312/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0322/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0322/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 650 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 45 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas – Gelderlandis ja Overijsselis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 650 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 45 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas – Gelderlandis ja Overijsselis;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis;

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks kindlaks määrata asjakohased eelarveread; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks kindlaks määrata asjakohased eelarveread;

| 6. | märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele; |
| --- | --- |

6.

märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks koos nõukogu eesistujaga otsusele alla kirjutada ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks koos nõukogu eesistujaga otsusele alla kirjutada ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. november 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

...

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/029 NL/Gelderland ja Overijssel osa 18, Madalmaad)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | 30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 45 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas (Gelderland (NL22) ja Overijssel (NL21)) ning lisasid sellele täiendavat teavet kuni 6. maini 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 013 619 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 45 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas (Gelderland (NL22) ja Overijssel (NL21)) ning lisasid sellele täiendavat teavet kuni 6. maini 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 013 619 euro suurune summa.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 013 619 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/140

---

Teisipäev, 23. november 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Noord Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad

P7_TA(2010)0408

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/026 NL/Noord Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad) (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010 – 2010/2229(BUD))

2012/C 99 E/31

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0530 – C7-0313/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0319/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0319/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 720 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 79 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas – Noord Hollandis ja Utrechtis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 720 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 79 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas – Noord Hollandis ja Utrechtis;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis;

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks kindlaks määrata asjakohased eelarveread; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks kindlaks määrata asjakohased eelarveread;

| 6. | märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele; |
| --- | --- |

6.

märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. november 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

...

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/026 NL/Noord Holland ja Utrecht osa 18, Madalmaad)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | 30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 79 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas (Noord Holland (NL32) ja Utrecht (NL31)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 6. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 266 625 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 18 (trükindus ja salvestiste paljundus) alla kuuluvas 79 ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas (Noord Holland (NL32) ja Utrecht (NL31)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 6. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 266 625 euro suurune summa.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) raames kasutusele 2 266 625 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/143 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/143

---

Teisipäev, 23. november 2010Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Noord Holland ja Zuid Holland osa 58, Madalmaad

P7_TA(2010)0409

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/024 NL/Noord Holland ja Zuid Holland osa 58, Madalmaad) (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010 – 2010/2230(BUD))

2012/C 99 E/32

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0532 – C7-0314/2010);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (edaspidi „fondi määrus”);

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0320/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0320/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on kehtestanud maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste tagajärjel kannatavatele töötajatele täiendava toetuse andmiseks ja tööturule tagasipöördumise hõlbustamiseks asjakohased õigusaktid ning eelarvemenetlused ja -normid;

| B. | arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (edaspidi „fond”) rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajatele, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel;

| C. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, peaks koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt ning fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| D. | arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 598 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 58 (kirjastamine) alla kuuluvas kaheksas ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas Noord Holland ja Zuid Holland; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Madalmaad taotlesid abi seoses 598 inimese koondamisega NACE Revision 2 osa 58 (kirjastamine) alla kuuluvas kaheksas ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas Noord Holland ja Zuid Holland;

| E. | arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et taotlus vastab fondi määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks sujuv ja kiire menetluskord, et anda ühekordset individuaalset ja ajaliselt piiratud toetust, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tõttu ning finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud; rõhutab, et fond võib aidata koondatud töötajatel tööturule tagasi pöörduda;

| 3. | rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et vastavalt fondi määruse artiklile 6 tuleks tagada, et fond toetaks koondatud töötajate tagasipöördumist tööturule; rõhutab, et fondist saadav abi ei tohi asendada siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 4. | võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et fondist rahastatavate individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketti puudutav teave sisaldab üksikasju selle kohta, kuidas need meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid; kordab oma nõudmist esitada nende andmete võrdlev analüüs ka fondi aastaaruannetes, hinnates sealjuures kõnesolevate ajutiste individuaalsete teenuste mõju koondatud töötajate tööturule naasmisele pikemas perspektiivis;

| 5. | väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt asjaolu üle, et seoses fondi kasutuselevõtmisega on komisjon teinud ettepaneku kasutada maksete assigneeringuteks Euroopa Sotsiaalfondi kasutamata vahendite asemel muud allikat, ja seda tänu Euroopa Parlamendi sagedastele meeldetuletustele, et fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad ning seetõttu tuleb ümberpaigutamiseks asjakohased eelarveread kindlaks määrata;

| 6. | märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele; |
| --- | --- |

6.

märgib siiski, et fondi vahendite kasutuselevõtmiseks paigutatakse käesoleval juhul maksete assigneeringud ümber eelarverealt, mis on ette nähtud VKEde toetamiseks ja uuendustegevuseks; peab kahetsusväärseks komisjoni tõsiseid puudujääke konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi rakendamisel, eelkõige majanduskriisi ajal, mis peaks märkimisväärselt suurendama vajadust sellise abi järele;

| 7. | tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude eri vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahekokkuvõtte tegemise käigus;

| 8. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku uue kuju üle, sest selle seletuskirjas antakse selge ja üksikasjalik teave taotluse kohta, analüüsitakse abikõlblikkuse kriteeriumeid ning selgitatakse taotluse heakskiitmise põhjuseid; see vastab Euroopa Parlamendi nõudmistele;

| 9. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

9.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

---

Teisipäev, 23. november 2010LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

...

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) punktiga 28 (taotlus EGF/2009/024 NL/Noord Holland ja Zuid Holland osa 58, Madalmaad)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) on asutatud selleks, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes on koondatud seoses globaliseerumisest tingitud oluliste struktuurimuutustega maailmakaubanduses, ja aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud nii, et alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul võib toetust anda ka töötajaile, kes on koondatud otseselt ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | 30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 58 (kirjastamine) alla kuuluvas kaheksas ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas (Noord Holland (NL32) ja Zuid Holland (NL33)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 31. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 326 459 euro suurune summa. |
| --- | --- |

(4)

30. detsembril 2009 esitasid Madalmaad taotluse fondi kasutuselevõtmiseks, et saada fondist rahalist toetust seoses koondamistega NACE Revision 2 osa 58 (kirjastamine) alla kuuluvas kaheksas ettevõttes, mis tegutsevad NUTS II tasandi kahes külgnevas piirkonnas (Noord Holland (NL32) ja Zuid Holland (NL33)) ning lisasid sellele täiendavat teavet viimati 31. mail 2010. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku võtta kasutusele 2 326 459 euro suurune summa.

| (5) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid Madalmaade rahalise taotluse rahuldamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 2 326 459 eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/146

---

Teisipäev, 23. november 2010Saksamaa alkoholimonopoli raames antav abi ***I

P7_TA(2010)0410

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abiga (KOM(2010)0336 – C7-0157/2010 – 2010/0183(COD))

2012/C 99 E/33

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0336); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0336);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 42 ning artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0157/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 42 ning artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0157/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. septembri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. septembri 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. novembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 8. novembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0305/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0305/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 23. november 2010P7_TC1-COD(2010)0183

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 (ühise turukorralduse ühtne määrus) seoses Saksamaa alkoholimonopoli raames antava abiga

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1234/2010) lõplikule kujule.)

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/147 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/147

---

Teisipäev, 23. november 2010Tollimaksuvaba režiim teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad rahvusvahelisi vabanimetusi (INN) ***I

P7_TA(2010)0411

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette tollimaksuvaba režiim teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad Maailma Tervishoiuorganisatsiooni antud rahvusvahelisi vabanimetusi (INN), ja farmaatsialõpptoodete valmistamiseks kasutatavate kindlaksmääratud toodete suhtes ning millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (KOM(2010)0397 – C7-0193/2010 – 2010/0214(COD))

2012/C 99 E/34

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0397); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0397);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0193/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 207, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0193/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0316/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0316/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

Teisipäev, 23. november 2010P7_TC1-COD(2010)0214

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa seoses tollimaksuvaba režiimi kehtestamisega teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad Maailma Tervishoiuorganisatsiooni antud rahvusvahelisi vabanimetusi (INN), ja farmaatsialõpptoodete valmistamiseks kasutatavate kindlaksmääratud toodete suhtes

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1238/2010) lõplikule kujule.)

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/148

---

Teisipäev, 23. november 2010EÜ ja Ukraina teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping ***

P7_TA(2010)0412

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta (11364/2010 – C7-0187/2010 – 2009/0062(NLE))

2012/C 99 E/35

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11364/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11364/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a ja v (C7-0187/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a ja v (C7-0187/2010);

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta seisukohta (1) komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0182) suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2009. aasta seisukohta (1) komisjoni ettepaneku (KOM(2009)0182) suhtes;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0306/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0306/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu pikendamiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu pikendamiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 170.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/149

---

Teisipäev, 23. november 2010ELi ja Fääri saarte valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***

P7_TA(2010)0413

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Fääri saarte osalemist liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis (2007–2013) võimaldava Euroopa Liidu ja Fääri saarte valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (11365/2010 – C7-0184/2010 – 2009/0160(NLE))

2012/C 99 E/36

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11365/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11365/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Fääri saarte valitsuse vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut, mis võimaldab Fääri saarte osalemist Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis (2007-2013) (05475/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Fääri saarte valitsuse vahelist teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut, mis võimaldab Fääri saarte osalemist Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendas raamprogrammis (2007-2013) (05475/2010);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a ja v (C7-0184/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a ja v (C7-0184/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0303/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0303/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Fääri saarte valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Fääri saarte valitsusele ja parlamendile.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/149 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/149

---

Teisipäev, 23. november 2010EÜ ja Jaapani teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***

P7_TA(2010)0414

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (11363/2010 – C7-0183/2010 – 2009/0081(NLE))

2012/C 99 E/37

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11363/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11363/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu eelnõu (13753/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu eelnõu (13753/2009);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a ja v (C7-0183/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a ja v (C7-0183/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0302/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/150 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/150

---

Teisipäev, 23. november 2010EÜ ja Jordaania vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping ***

P7_TA(2010)0415

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu sõlmimise kohta (11362/2010 – C7-0182/2010 – 2009/0065(NLE))

2012/C 99 E/38

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11362/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11362/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu eelnõu (11790/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingu eelnõu (11790/2009);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a ja v (C7-0182/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktidele a ja v (C7-0182/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0304/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A7-0304/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/151

---

Teisipäev, 23. november 2010Kalandusalane partnerlusleping ELi ja Saalomoni Saarte vahel ***

P7_TA(2010)0416

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (09335/2010 – C7-0338/2010 – 2010/0094(NLE))

2012/C 99 E/39

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud (09335/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõud (09335/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise kalandusalase partnerluslepingu projekti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Saalomoni Saarte vahelise kalandusalase partnerluslepingu projekti;

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0338/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C7-0338/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0292/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A7-0292/2010),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | palub komisjonil edastada parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjoni koosolekute ja töö järeldused, samuti protokolli artikli 7 lõikes 2 osutatud mitmeaastane sektoripõhine programm ja vastavate aastate hindamiste tulemused; nõuab tungivalt, et kalanduskomisjoni ja arengukomisjoni esindajad saaksid vaatlejatena osaleda lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjoni koosolekutel ja töös; palub komisjonil esitada parlamendile ja nõukogule protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne lepingu pikendamise üle läbirääkimiste alustamist aruanne lepingu kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil edastada parlamendile lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjoni koosolekute ja töö järeldused, samuti protokolli artikli 7 lõikes 2 osutatud mitmeaastane sektoripõhine programm ja vastavate aastate hindamiste tulemused; nõuab tungivalt, et kalanduskomisjoni ja arengukomisjoni esindajad saaksid vaatlejatena osaleda lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjoni koosolekutel ja töös; palub komisjonil esitada parlamendile ja nõukogule protokolli viimasel kehtivusaastal ja enne lepingu pikendamise üle läbirääkimiste alustamist aruanne lepingu kohaldamise kohta;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Saalomoni Saarte valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Saalomoni Saarte valitsustele ja parlamentidele.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/152

---

Teisipäev, 23. november 2010Ühine käibemaksusüsteem ja hariliku maksumäära miinimumtaseme järgimise kohustuse kestus *

P7_TA(2010)0417

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses hariliku maksumäära miinimumtaseme järgimise kohustuse kestusega (KOM(2010)0331 – C7-0173/2010 – 2010/0179(CNS))

2012/C 99 E/40

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0331); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0331);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0173/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0173/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0325/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0325/2010),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides ELi toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides ELi toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt


  Põhjendus 4 |
| (4) | Uut käibemaksustrateegiat käsitleva konsultatsiooni käigus on kavas arutada uut korda ja sellega seotud ühtlustamist, kuid oleks enneaegne määrata kindlaks harilik maksumäär või kaaluda alammäära muutmist, enne kui on teada konsultatsiooni tulemused. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 4

(4)

Uut käibemaksustrateegiat käsitleva konsultatsiooni käigus on kavas arutada uut korda ja sellega seotud ühtlustamist, kuid oleks enneaegne määrata kindlaks harilik maksumäär või kaaluda alammäära muutmist, enne kui on teada konsultatsiooni tulemused.

| (4) | Uut käibemaksustrateegiat käsitleva konsultatsiooni käigus on kavas arutada uut korda ja sellega seotud ühtlustamist, kuid oleks enneaegne määrata kindlaks harilik maksumäär või kaaluda alammäära muutmist, enne kui on teada konsultatsiooni tulemused.
  Uues käibemaksustrateegias tuleks keskenduda käibemaksueeskirjade uuendamisele selliselt, et sellega edendatakse aktiivselt siseturu eesmärke. Uue käibemaksustrateegia eesmärk peaks olema halduskoormuse vähendamine, maksutõkete kõrvaldamine ja ärikeskkonna parandamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega tööjõumahukate ettevõtjate jaoks, tagades seejuures pettustevastase süsteemi tugevuse. |
| --- | --- |

(4)

Uut käibemaksustrateegiat käsitleva konsultatsiooni käigus on kavas arutada uut korda ja sellega seotud ühtlustamist, kuid oleks enneaegne määrata kindlaks harilik maksumäär või kaaluda alammäära muutmist, enne kui on teada konsultatsiooni tulemused.
  Uues käibemaksustrateegias tuleks keskenduda käibemaksueeskirjade uuendamisele selliselt, et sellega edendatakse aktiivselt siseturu eesmärke. Uue käibemaksustrateegia eesmärk peaks olema halduskoormuse vähendamine, maksutõkete kõrvaldamine ja ärikeskkonna parandamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega tööjõumahukate ettevõtjate jaoks, tagades seejuures pettustevastase süsteemi tugevuse.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 5

| (5) | Seega on asjakohane säilitada praegune hariliku maksumäära miinimumtase 15 % piisavalt pikaks ajaks, et tagada õiguskindlus ning et küsimust oleks võimalik põhjalikumalt uurida. |
| --- | --- |

(5)

Seega on asjakohane säilitada praegune hariliku maksumäära miinimumtase 15 % piisavalt pikaks ajaks, et tagada õiguskindlus ning et küsimust oleks võimalik põhjalikumalt uurida.

| (5) | Seega on asjakohane säilitada praegune hariliku maksumäära miinimumtase 15 % piisavalt pikaks ajaks, et tagada õiguskindlus ning et küsimust oleks võimalik põhjalikumalt uurida
  , kasutades suunisena ühtse turu strateegiat
  . |
| --- | --- |

(5)

Seega on asjakohane säilitada praegune hariliku maksumäära miinimumtase 15 % piisavalt pikaks ajaks, et tagada õiguskindlus ning et küsimust oleks võimalik põhjalikumalt uurida
  , kasutades suunisena ühtse turu strateegiat
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 6

| (6) | See ei ole takistuseks käibemaksu käsitlevate õigusaktide läbivaatamisele enne 31. detsembrit 2015, et võtta arvesse uue käibemaksustrateegia tulemusi. |
| --- | --- |

(6)

See ei ole takistuseks käibemaksu käsitlevate õigusaktide läbivaatamisele enne 31. detsembrit 2015, et võtta arvesse uue käibemaksustrateegia tulemusi.

| (6) | See ei ole takistuseks käibemaksu käsitlevate õigusaktide läbivaatamisele enne 31. detsembrit 2015, et võtta arvesse uue käibemaksustrateegia tulemusi.
  Lõplikule korrale tuleks võimalust mööda üle minna enne 31. detsembrit 2015. |
| --- | --- |

(6)

See ei ole takistuseks käibemaksu käsitlevate õigusaktide läbivaatamisele enne 31. detsembrit 2015, et võtta arvesse uue käibemaksustrateegia tulemusi.
  Lõplikule korrale tuleks võimalust mööda üle minna enne 31. detsembrit 2015.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1a

Läbivaatamine

1.
     
  Komisjon esitab 31. detsembriks 2013 õigusakti ettepanekud üleminekuajal kehtiva senise käibemaksu alammäära asendamiseks lõpliku korraga.

2.
     
  Lõike 1 rakendamiseks konsulteerib komisjon uue käibemaksustrateegia teemal ulatuslikult kõigi nii avalik-õiguslike kui erasektori sidusrühmadega. Konsultatsioonide käigus käsitletakse vähemalt käibemaksumäärasid, sealhulgas alandatud käibemaksumäärasid, samuti käibemaksu ülemmäära kehtestamise soovitavust, käibemaksu kohaldamisala, kõnealusest korrast tehtavaid erandeid ja käibemaksu struktuuri ning toimivust puudutavaid alternatiive, sealhulgas liidusiseste tarnete maksustamiskohta. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande konsulteerimise tulemuse kohta.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/154 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/154

---

Teisipäev, 23. november 2010Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava ***I

P7_TA(2010)0420

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava (KOM(2009)0399 – C7-0157/2009 – 2009/0112(COD))

2012/C 99 E/41

(Seadusandlik tavamenetlus – esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0399; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0399;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0157/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0157/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust (A7-0299/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni arvamust (A7-0299/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 23. november 2010P7_TC1-COD(2009)0112

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2002. aastal Johannesburgis toimunud ÜRO ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava arvesse võttes on Euroopa Liit muu hulgas võtnud kohustuse säilitada kalavarud tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust või taastada need selle tasemeni, et saavutada kõnealused eesmärgid ammendunud varude osas kiiresti ja võimaluse korral hiljemalt 2015. aastal. |
| --- | --- |

(1)

2002. aastal Johannesburgis toimunud ÜRO ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava arvesse võttes on Euroopa Liit muu hulgas võtnud kohustuse säilitada kalavarud tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust või taastada need selle tasemeni, et saavutada kõnealused eesmärgid ammendunud varude osas kiiresti ja võimaluse korral hiljemalt 2015. aastal.

| (2) | Biskaia lahe anšoovisepüügipiirkond suleti alates 2005. aastast sealse kalavaru halva olukorra tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Biskaia lahe anšoovisepüügipiirkond suleti alates 2005. aastast sealse kalavaru halva olukorra tõttu.

| (3) | Selleks et viia Biskaia lahe anšoovisevaru tasemele, mis võimaldab selle säästvat kasutamise kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega, on vaja sätestada kõnealuse kalavaru pikaajalise majandamise meetmed, mis tagaksid varu kasutamise maksimaalse jätkusuutliku saagikusega kooskõlas oleval suure saagikuse tasemel, säilitaks kalandussektori võimalikult suure stabiilsuse ega põhjustaks varu hävimist. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et viia Biskaia lahe anšoovisevaru tasemele, mis võimaldab selle säästvat kasutamise kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikusega, on vaja sätestada kõnealuse kalavaru pikaajalise majandamise meetmed, mis tagaksid varu kasutamise maksimaalse jätkusuutliku saagikusega kooskõlas oleval suure saagikuse tasemel, säilitaks kalandussektori võimalikult suure stabiilsuse ega põhjustaks varu hävimist.

| (4) | Anšoovisepüügi hooaeg Biskaia lahes kestab iga aasta 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini. Lihtsustamise eesmärgil on asjakohane sätestada lubatud kogupüügi kehtestamise erimeetmed igaks püügiperioodiks ja kalapüügivõimaluste eraldamine liikmesriikidele viisil, mis on kooskõlas asjaomase majandamisperioodiga ja mis põhineb kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECFi) arvamusele (3).
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. Arvestades anšoovisepüügi eripära Biskaia lahes, peaks nõukogu kehtestama need meetmed nii, et lubatud kogupüüki ja kvoote oleks võimalik kohaldada püügihooaja kohta. |
| --- | --- |

(4)

Anšoovisepüügi hooaeg Biskaia lahes kestab iga aasta 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini. Lihtsustamise eesmärgil on asjakohane sätestada lubatud kogupüügi kehtestamise erimeetmed igaks püügiperioodiks ja kalapüügivõimaluste eraldamine liikmesriikidele viisil, mis on kooskõlas asjaomase majandamisperioodiga ja mis põhineb kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECFi) arvamusele (3).
  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 43 lõikele 3 on nõukogul kohustus võtta vastu meetmed kalapüügivõimaluste kehtestamise ja eraldamise kohta. Arvestades anšoovisepüügi eripära Biskaia lahes, peaks nõukogu kehtestama need meetmed nii, et lubatud kogupüüki ja kvoote oleks võimalik kohaldada püügihooaja kohta.

| (5) | See rajaneb STECFi arvamusel, et kudekarja biomassi kindla osa väljapüük tagab kalavaru säästva majandamise. Lisaks sellele on STECF seisukohal, et kudekarja minimaalse biomassi tasemeks, mille puhul püüki võib alustada, tuleks sätestada 24 000 tonni, ennetusliku biomassi tasemeks aga 33 000 tonni. Asjakohaseid piiranguid arvesse võttes peaks põhjendatud püügimaht igal aastal moodustama 30 % kudekarja biomassist. Kõnealune püügimaht väldib varu vähenemist allapoole kudekarja biomassi miinimumtaset ja püügipiirkonna sulgemise tõenäosust, tagades samas suure saagikuse. |
| --- | --- |

(5)

See rajaneb STECFi arvamusel, et kudekarja biomassi kindla osa väljapüük tagab kalavaru säästva majandamise. Lisaks sellele on STECF seisukohal, et kudekarja minimaalse biomassi tasemeks, mille puhul püüki võib alustada, tuleks sätestada 24 000 tonni, ennetusliku biomassi tasemeks aga 33 000 tonni. Asjakohaseid piiranguid arvesse võttes peaks põhjendatud püügimaht igal aastal moodustama 30 % kudekarja biomassist. Kõnealune püügimaht väldib varu vähenemist allapoole kudekarja biomassi miinimumtaset ja püügipiirkonna sulgemise tõenäosust, tagades samas suure saagikuse.

| (6) | Juhuks kui STECF ei saa piisavalt täpse ja representatiivse teabe puudumisel lubatud kogupüügi kohta arvamust avaldada, tuleb kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud kogupüüki on võimalik järjekindlalt kehtestada. |
| --- | --- |

(6)

Juhuks kui STECF ei saa piisavalt täpse ja representatiivse teabe puudumisel lubatud kogupüügi kohta arvamust avaldada, tuleb kehtestada sätted, mis tagavad, et lubatud kogupüüki on võimalik järjekindlalt kehtestada.

| (7) | Kui hindamine näitab, et pikaajalises kavas kehtestatud kudekarja biomassi miinimumtase või lubatud kogupüügi tasemed ei ole enam asjakohased, tuleks tagada kava kohandamine.
  Komisjonil peaks seepärast olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte biomassi ennetusliku taseme või I lisas osutatud vastava biomassi kohaste lubatud kogupüügi tasemete muutmiseks. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(7)

Kui hindamine näitab, et pikaajalises kavas kehtestatud kudekarja biomassi miinimumtase või lubatud kogupüügi tasemed ei ole enam asjakohased, tuleks tagada kava kohandamine.
  Komisjonil peaks seepärast olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte biomassi ennetusliku taseme või I lisas osutatud vastava biomassi kohaste lubatud kogupüügi tasemete muutmiseks. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil.

| (8) | Kavas esitatud eeskiri lubatud kogupüügi kehtestamiseks põhineb anšoovisevaru kudekarja biomassi hindamisel, mis toimub iga aasta mais ja juunis, vahetult enne 1. juulist 30. juunini kestva püügiperioodi majandamisperioodi. Kui anšoovisevaru teaduslikku seiret täiustataks nii, et iga aasta alguses oleks võimalik piisavalt usaldusväärselt prognoosida varude uuenemist, siis võimaldaks see anšoovisevaru kasutamise strateegiat parandada, mis annaks põhjust käesolevat anšoovisevaru majandamise pikaajalist kava kohandada. |
| --- | --- |

(8)

Kavas esitatud eeskiri lubatud kogupüügi kehtestamiseks põhineb anšoovisevaru kudekarja biomassi hindamisel, mis toimub iga aasta mais ja juunis, vahetult enne 1. juulist 30. juunini kestva püügiperioodi majandamisperioodi. Kui anšoovisevaru teaduslikku seiret täiustataks nii, et iga aasta alguses oleks võimalik piisavalt usaldusväärselt prognoosida varude uuenemist, siis võimaldaks see anšoovisevaru kasutamise strateegiat parandada, mis annaks põhjust käesolevat anšoovisevaru majandamise pikaajalist kava kohandada.

| (9) | Lisaks
  meetmetele, mis on kehtestatud
  nõukogu
  20. novembri 2009. aasta määrusega
  (
  EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (4),
  tuleks sisse seada kontrollimeetmeid, et tagada vastavus käesolevas määruses kehtestatud meetmetega. Arvestades anšoovisepüügiga tegelevate alla 15 meetri pikkuste laevade suurt arvu, on asjakohane laiendada
  määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 9 ja
  komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta) (5) sätestatud kohustused kõigile anšoovisepüügiga tegelevatele laevadele. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks
  meetmetele, mis on kehtestatud
  nõukogu
  20. novembri 2009. aasta määrusega
  (
  EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (4),
  tuleks sisse seada kontrollimeetmeid, et tagada vastavus käesolevas määruses kehtestatud meetmetega. Arvestades anšoovisepüügiga tegelevate alla 15 meetri pikkuste laevade suurt arvu, on asjakohane laiendada
  määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 9 ja
  komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta) (5) sätestatud kohustused kõigile anšoovisepüügiga tegelevatele laevadele.

| (10) | Asjakohane on tagada kava korrapärane hindamine ja juhul, kui kõnealune hindamine näitab, et püügikontrollieeskirjad ei taga enam ettevaatusprintsiibil põhinevat majandamist, tuleb tagada kava kohandamine. |
| --- | --- |

(10)

Asjakohane on tagada kava korrapärane hindamine ja juhul, kui kõnealune hindamine näitab, et püügikontrollieeskirjad ei taga enam ettevaatusprintsiibil põhinevat majandamist, tuleb tagada kava kohandamine.

| (11) | Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) (6) artikli 21 punkti a alapunktide i ja iv kohaldamiseks peaks kava olema taastamiskava nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (7) artikli 5 tähenduses, kui varu on kudekarja biomassi ennetuslikust tasemest väiksem, ja majandamiskava selle määruse artikli 6 tähenduses kõikides muudes olukordades, |
| --- | --- |

(11)

Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) (6) artikli 21 punkti a alapunktide i ja iv kohaldamiseks peaks kava olema taastamiskava nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (7) artikli 5 tähenduses, kui varu on kudekarja biomassi ennetuslikust tasemest väiksem, ja majandamiskava selle määruse artikli 6 tähenduses kõikides muudes olukordades,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

SISU, KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru kaitse ja majandamise pikaajaline kava (edaspidi „kava”).

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse ICESi VIII püügipiirkonnas paikneva anšoovisevaru suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „püügihooaeg”– ajavahemik alates 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini;

b)   „lubatud kogupüük” (TAC)– anšoovisevarust artiklis 2 osutatud püügipiirkonnas igal aastal püüda ja lossida või elussöödana kasutada lubatav kalakogus;

c)   „kvoot”– liikmesriigile eraldatud osa lubatud kogupüügist;

d)   „biomassi ennetuslik tase”– kudekarja biomassi tase 33 000 tonni;

e)   „praegune biomass”– anšoovisevaru biomassi mediaanväärtus
  ajavahemikus mai-juuni, vahetult enne selle püügihooaja algust, mille jaoks lubatud kogupüüki kehtestatakse;

(f)
     „anšoovisevaru seiresüsteem”–

II   PEATÜKK

PIKAAJALISE MAJANDAMISE EESMÄRK

Artikkel 4

Kava eesmärk

Kava eesmärgid on järgmised:

| a) | tagada anšoovisevaru kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikusega kooskõlas oleval suure saagikuse tasemel ja |
| --- | --- |

a)

tagada anšoovisevaru kasutamine maksimaalse jätkusuutliku saagikusega kooskõlas oleval suure saagikuse tasemel ja

| b) | tagada püügi võimalikult
  pikaajaline
  stabiilsus, mis
  on kalandussektori majanduse ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse eeltingimus ega
  põhjusta varu hävimist. |
| --- | --- |

b)

tagada püügi võimalikult
  pikaajaline
  stabiilsus, mis
  on kalandussektori majanduse ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse eeltingimus ega
  põhjusta varu hävimist.

III   PEATÜKK

PÜÜGIEESKIRJAD

Artikkel 5

Lubatud kogupüük ja liikmesriikidele eraldatud püügivõimalused

1.   Lubatud kogupüük ja liikmesriikidele igaks püügihooajaks eraldatud püügivõimalused (tonnides) vastavalt STECFi poolt hinnatud praegusele biomassile on esitatud I lisa tabelis.

2.   Kui STECF ei saa
  seiresüsteemi puudulikkuse või praeguse biomassi taseme kohta antud hinnangute ebatäpsuse või vastuolulisuse
  tõttu esitada oma
  hinnangut
  praeguse biomassi kohta, on lubatud kogupüük ja kvoodid järgmised:

| a) | kui STECF soovitab vähendada anšoovisepüüki madalaima võimaliku tasemeni, kehtestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid tasemel, mis on eelmisel püügihooajal kohaldatud lubatud kogupüügist ja kvootidest 25 % väiksem; |
| --- | --- |

a)

kui STECF soovitab vähendada anšoovisepüüki madalaima võimaliku tasemeni, kehtestatakse lubatud kogupüük ja kvoodid tasemel, mis on eelmisel püügihooajal kohaldatud lubatud kogupüügist ja kvootidest 25 % väiksem;

| b) | muudel juhtudel jäävad lubatud kogupüük ja kvoodid eelmisel püügihooajal kohaldatud tasemele (tonnides). |
| --- | --- |

b)

muudel juhtudel jäävad lubatud kogupüük ja kvoodid eelmisel püügihooajal kohaldatud tasemele (tonnides).

3.   Komisjon teavitab igal aastal asjaomaseid liikmesriike STECFi arvamusest ja kinnitab I lisa kohase STECFi arvamusel põhineva lubatud kogupüügi ja vastavad kvoodid, mida kohaldatakse alates asjaomase aasta 1. juulist, ning avaldab selle info Euroopa Liidu Teataja C seerias ja komisjoni veebisaidil.
  Vajaduse korral kuulutab komisjon iga aasta 1. juuliks välja soovitusliku lubatud kogupüügi, ennetades lõpliku lubatud kogupüügi kehtestamist, mis toimub 15 päeva jooksul pärast hooaja algust.

Artikkel 6

Volituste delegeerimine

Kui STECFi arvates ei võimalda määruse artikli 3 kohane biomassi ennetuslik tase või I lisas osutatud vastava biomassi kohased lubatud kogupüügi tasemed enam anšoovisevaru säästvat kasutamist
  , võib komisjon kehtestada artikli 7 kohaselt ja artiklite 8 ja 9 tingimusi järgides delegeeritud õigusaktidega
  uued asjaomased tasemed.

Artikkel 7

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Artiklis 6 viidatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise pädevus antakse komisjonile kolmeks aastaks alates ... (8). Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne kolmeaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt sama kestusega ajavahemikeks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 8 tagasi võtab.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

3.
     
  Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 8 ja 9 sätestatud tingimustel.

Artikkel 8

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 6 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta mis tahes ajal.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. See jõustub vahetult või otsuses märgitud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 9

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.
     
  Kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusaktile lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul vastuväite, siis õigusakt ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.

▐

IV   PEATÜKK

SEIRE, INSPEKTEERIMINE JA JÄRELEVALVE

Artikkel 10

Seos

  määrusega (EÜ) nr 1224/2009

Käesolevas peatükis sätestatud kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks
  määruses (EÜ) nr 1224/2009 ja selle rakenduseeskirjades
  ette nähtud kontrollimeetmetele.

Artikkel 11

Kalapüügiluba

1.   Biskaia lahes anšoovist püüdvatel laevadel on vastavalt nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrusele (EÜ) nr 1627/94 (millega nähakse ette kalapüügilube käsitlevad üldsätted) (9) väljaantud kalapüügiload.

2.   Kõigil kalalaevadel, millel ei ole kalapüügiluba, on keelatud anšoovist püüda või pardal hoida ükskõik millises koguses, kui laev on püügiretkel, mis hõlmab selle laeva viibimist artiklis 2 nimetatud ICESi püügipiirkonnas.

3.   Enne püügitegevuse alustamist peavad liikmesriigid igal püügihooajal koostama nimekirja kalapüügiluba omavatest laevadest, avaldama selle oma ametlikul veebisaidil ning saatma komisjonile ja teistele liikmesriikidele internetilingi kõnealusele veebilehele. Liikmesriigid ajakohastavad nimekirja pidevalt ning teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata kõigist veebilehel asuval originaallingil tehtud muudatustest.

Artikkel 12

Laevaseiresüsteemid

Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 9
  kohaldatakse komisjoni määruses (EÜ) nr 2244/2003 sätestatud kohustusi ▐ laevade suhtes, mille kogupikkus ei ületa 15 meetrit.
  Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõiget 5 ei kohaldata.

Artikkel 13

Ristkontrollid

Kontrollides vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 109 lõikele 2 andmeid anšoovise kohta, pööravad liikmesriikides kalapüügi seire eest vastutavad asutused
  erilist tähelepanu ▐ võimalusele, et anšoovisena registreeritakse muid liike, ja vastupidi.

▐

▐

Artikkel 14

Eelnev teavitamine

1.   
  Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 17 lõikest 1 ja artikli 18 lõikest 1 kehtestatakse lipu- või rannikuliikmesriigi pädevate asutuste eelneva teavitamise tähtajaks üks tund enne eeldatavat sadamasse saabumise aega.

2.   Selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kavatsetakse lossida rohkem kui üks tonn anšoovist, võivad nõuda, et pardal asuva püügikoguse lossimine ei algaks enne, kui selleks on saadud kõnealuste asutuste luba.
  Lossimist ei tohi siiski mingil juhul edasi lükata või see ei tohiks viibida kauem kui ajani, mil kala kvaliteet või müügiväärtus langeb.

▐

Artikkel 15

Määratud sadamad

▐

Iga liikmesriigi riigi- ja piirkondlikud asutused määravad
  sadamad, kus lossitakse üle kahe tonni suuruseid anšoovisekoguseid.

▐

Artikkel 16

Lubatud erinevus püügipäevikusse kantud koguste hindamisel

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 14 lõikele 3
  võivad pardal asuvad kogused kilogrammides erineda püügipäevikusse kantud näitajast
  10 %
  ulatuses

Artikkel 17

Anšoovise eraldi hoidmine

Liidu kalalaeva pardal ei tohi üheski konteineris hoida ükskõik millist anšoovisekogust segamini muud liiki mereorganismidega. Anšoovisekonteinerid asetatakse trümmi muudest konteineritest eraldi.

▐

Artikkel 18

Riiklikud kontrollimeetmete programmid

▐

1.   Komisjon kutsub vähemalt korra aastas kokku kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee koosoleku, et hinnata riiklike kontrollimeetmete programmide kohaldamist ja tulemusi.

2.
     
  Komisjon edastab teabe riiklike kontrollimeetmete programmide rakendamise ja selle tulemuste kohta edelapiirkonna vete piirkondlikule nõuandekomisjonile.

Artikkel 19

Kontrolli- ja inspekteerimisalane eriprogramm

Komisjon võib otsustada võtta kasutusele kontrolli- ja inspekteerimisalase eriprogrammi vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 95.

V   PEATÜKK

JÄRELMEETMED

Artikkel 20

Kava hindamine

Komisjon hindab hiljemalt käesoleva määruse kolmandal kohaldamisaastal ja seejärel selle igal kolmandal järjestikusel kohaldamisaastal STECFi arvamuse põhjal ja pärast asjaomase piirkondliku nõuandekomisjoniga konsulteerimist kava mõju anšoovisevarule ja selle püügile ning esitab vajadusel ettepanekuid kõnealuse kava muutmise meetmete kohta.

VII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 21

Euroopa Kalandusfondist antav abi

1.   Nendel püügihooaegadel, mil varu on väiksem kui biomassi ennetuslik tase, käsitatakse kava taastamiskavana määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 tähenduses ja määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 punkti a alapunkti i kohaldamise eesmärgil.

2.   Nendel püügihooaegadel, mil varu on biomassi ennetusliku tasemega võrdne või sellest suurem, käsitatakse kava majandamiskavana määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 tähenduses ja määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 punkti a alapunkti iv kohaldamise eesmärgil.

Artikkel 22

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 69.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta seisukoht.

2

(3)  ELT L 358, 31.12.2002, lk 59.

3

(4)  

  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

4

ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(5)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

5

(6)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

7

(8)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

8

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(9)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

9

Teisipäev, 23. november 2010I LISA

Allpool toodud tabelis näidatud lubatud kogupüügi tasemed on arvutatud järgmiste eeskirjade kohaselt.

| TACγ = | 0 | if SŜB
  γ
  ≤ 24 000 |
| --- | --- | --- |
| TAC min | if 24 000 < SŜB
  γ
  < Bpa |
| MIN {y SŜB
  y
  , TAC max} | if SŜB
  γ
  ≥ Bpa |

TACγ =

0

if SŜB
  γ
  ≤ 24 000

TAC min

if 24 000 < SŜB
  γ
  < Bpa

MIN {y SŜB
  y
  , TAC max}

if SŜB
  γ
  ≥ Bpa

Kasutatud sümbolid tähendavad järgmist:

| TAC
  y | – | lubatud kogupüük majandamisaastal y, mis kestab ühe aasta 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini; |
| --- | --- | --- |
| TAC min | – | minimaalne lubatud kogupüük; |
| TAC max | – | maksimaalne lubatud kogupüük; |
| Bpa | – | kõnealuse varu kudekarja biomassi ennetuslik tase; |
| ã | – | püügimaht; |
| SSB
  y | – | kudekarja tegelik biomass, mida mõõdetakse iga aasta mais. |

TAC
  y

–

lubatud kogupüük majandamisaastal y, mis kestab ühe aasta 1. juulist kuni järgmise aasta 30. juunini;

TAC min

–

minimaalne lubatud kogupüük;

TAC max

–

maksimaalne lubatud kogupüük;

Bpa

–

kõnealuse varu kudekarja biomassi ennetuslik tase;

ã

–

püügimaht;

SSB
  y

–

kudekarja tegelik biomass, mida mõõdetakse iga aasta mais.

Teaduslike arvamuste põhjal ja Biskaia lahe anšoovisevaru majandamist arvestades oleks eespool nimetatud valemi puhul asjakohane kasutada järgmisi parameetreid:

| TAC min | = | 7 000 tonni; |
| --- | --- | --- |
| TAC max | = | 33 000 tonni; |
| Bpa | = | 33 000 tonni; |
| ã | = | 0,3. |

TAC min

=

7 000 tonni;

TAC max

=

33 000 tonni;

Bpa

=

33 000 tonni;

ã

=

0,3.

Biomassi praegused tasemed ning vastavad lubatud kogupüügi ja kvootide tasemed

| Praegune hinnanguline biomass (tonnides) | Vastav lubatud kogupüük (tonnides) | Kvoodid (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | Hispaania |
| Kuni 24 000 | 0 | 0 | 0 |
| 24 001 – 33 000 | 7 000 | 700 | 6 300 |
| 33 001 – 34 000 | 10 200 | 1 020 | 9 180 |
| 34 001 – 35 000 | 10 500 | 1 050 | 9 450 |
| 35 001 – 36 000 | 10 800 | 1 080 | 9 720 |
| 36 001 – 37 000 | 11 100 | 1 110 | 9 990 |
| 37 001 – 38 000 | 11 400 | 1 140 | 10 260 |
| 38 001 – 39 000 | 11 700 | 1 170 | 10 530 |
| 39 001 – 40 000 | 12 000 | 1 200 | 10 800 |
| 40 001 – 41 000 | 12 300 | 1 230 | 11 070 |
| 41 001 – 42 000 | 12 600 | 1 260 | 11 340 |
| 42 001 – 43 000 | 12 900 | 1 290 | 11 610 |
| 43 001 – 44 000 | 13 200 | 1 320 | 11 880 |
| 44 001 – 45 000 | 13 500 | 1 350 | 12 150 |
| 45 001 – 46 000 | 13 800 | 1 380 | 12 420 |
| 46 001 – 47 000 | 14 100 | 1 410 | 12 690 |
| 47 001 – 48 000 | 14 400 | 1 440 | 12 960 |
| 48 001 – 49 000 | 14 700 | 1 470 | 13 230 |
| 49 001 – 50 000 | 15 000 | 1 500 | 13 500 |
| 50 001 – 51 000 | 15 300 | 1 530 | 13 770 |
| 51 001 – 52 000 | 15 600 | 1 560 | 14 040 |
| 52 001 – 53 000 | 15 900 | 1 590 | 14 310 |
| 53 001 – 54 000 | 16 200 | 1 620 | 14 580 |
| 54 001 – 55 000 | 16 500 | 1 650 | 14 850 |
| 55 001 – 56 000 | 16 800 | 1 680 | 15 120 |
| 56 001 – 57 000 | 17 100 | 1 710 | 15 390 |
| 57 001 – 58 000 | 17 400 | 1 740 | 15 660 |
| 58 001 – 59 000 | 17 700 | 1 770 | 15 930 |
| 59 001 – 60 000 | 18 000 | 1 800 | 16 200 |
| 60 001 – 61 000 | 18 300 | 1 830 | 16 470 |
| 61 001 – 62 000 | 18 600 | 1 860 | 16 740 |
| 62 001 - 63 000 | 18 900 | 1 890 | 17 010 |
| 63 001 – 64 000 | 19 200 | 1 920 | 17 280 |
| 64 001 – 65 000 | 19 500 | 1 950 | 17 550 |
| 65 001 – 66 000 | 19 800 | 1 980 | 17 820 |
| 66 001 – 67 000 | 20 100 | 2 010 | 18 090 |
| 67 001 – 68 000 | 20 400 | 2 040 | 18 360 |
| 68 001 – 69 000 | 20 700 | 2 070 | 18 630 |
| 69 001 – 70 000 | 21 000 | 2 100 | 18 900 |
| 70 001 – 71 000 | 21 300 | 2 130 | 19 170 |
| 71 001 – 72 000 | 21 600 | 2 160 | 19 440 |
| 72 001 – 73 000 | 21 900 | 2 190 | 19 710 |
| 73 001 – 74 000 | 22 200 | 2 220 | 19 980 |
| 74 001 – 75 000 | 22 500 | 2 250 | 20 250 |
| 75 001 – 76 000 | 22 800 | 2 280 | 20 520 |
| 76 001 – 77 000 | 23 100 | 2 310 | 20 790 |
| 77 001 – 78 000 | 23 400 | 2 340 | 21 060 |
| 78 001 – 79 000 | 23 700 | 2 370 | 21 330 |
| 79 001 – 80 000 | 24 000 | 2 400 | 21 600 |
| 80 001 – 81 000 | 24 300 | 2 430 | 21 870 |
| 81 001 – 82 000 | 24 600 | 2 460 | 22 140 |
| 82 001 – 83 000 | 24 900 | 2 490 | 22 410 |
| 83 001 – 84 000 | 25 200 | 2 520 | 22 680 |
| 84 001 – 85 000 | 25 500 | 2 550 | 22 950 |
| 85 001 – 86 000 | 25 800 | 2 580 | 23 220 |
| 86 001 – 87 000 | 26 100 | 2 610 | 23 490 |
| 87 001 – 88 000 | 26 400 | 2 640 | 23 760 |
| 88 001 – 89 000 | 26 700 | 2 670 | 24 030 |
| 89 001 – 90 000 | 27 000 | 2 700 | 24 300 |
| 90 001 – 91 000 | 27 300 | 2 730 | 24 570 |
| 91 001 – 92 000 | 27 600 | 2 760 | 24 840 |
| 92 001 – 93 000 | 27 900 | 2 790 | 25 110 |
| 93 001 – 94 000 | 28 200 | 2 820 | 25 380 |
| 94 001 – 95 000 | 28 500 | 2 850 | 25 650 |
| 95 001 – 96 000 | 28 800 | 2 880 | 25 920 |
| 96 001 – 97 000 | 29 100 | 2 910 | 26 190 |
| 97 001 – 98 000 | 29 400 | 2 940 | 26 460 |
| 98 001 – 99 000 | 29 700 | 2 970 | 26 730 |
| 99 001 – 100 000 | 30 000 | 3 000 | 27 000 |
| Üle 100 000 | 33 000 | 3 300 | 29 700 |

Praegune hinnanguline biomass (tonnides)

Vastav lubatud kogupüük (tonnides)

Kvoodid (tonnides)

Prantsusmaa

Hispaania

Kuni 24 000

0

0

0

24 001 – 33 000

7 000

700

6 300

33 001 – 34 000

10 200

1 020

9 180

34 001 – 35 000

10 500

1 050

9 450

35 001 – 36 000

10 800

1 080

9 720

36 001 – 37 000

11 100

1 110

9 990

37 001 – 38 000

11 400

1 140

10 260

38 001 – 39 000

11 700

1 170

10 530

39 001 – 40 000

12 000

1 200

10 800

40 001 – 41 000

12 300

1 230

11 070

41 001 – 42 000

12 600

1 260

11 340

42 001 – 43 000

12 900

1 290

11 610

43 001 – 44 000

13 200

1 320

11 880

44 001 – 45 000

13 500

1 350

12 150

45 001 – 46 000

13 800

1 380

12 420

46 001 – 47 000

14 100

1 410

12 690

47 001 – 48 000

14 400

1 440

12 960

48 001 – 49 000

14 700

1 470

13 230

49 001 – 50 000

15 000

1 500

13 500

50 001 – 51 000

15 300

1 530

13 770

51 001 – 52 000

15 600

1 560

14 040

52 001 – 53 000

15 900

1 590

14 310

53 001 – 54 000

16 200

1 620

14 580

54 001 – 55 000

16 500

1 650

14 850

55 001 – 56 000

16 800

1 680

15 120

56 001 – 57 000

17 100

1 710

15 390

57 001 – 58 000

17 400

1 740

15 660

58 001 – 59 000

17 700

1 770

15 930

59 001 – 60 000

18 000

1 800

16 200

60 001 – 61 000

18 300

1 830

16 470

61 001 – 62 000

18 600

1 860

16 740

62 001 - 63 000

18 900

1 890

17 010

63 001 – 64 000

19 200

1 920

17 280

64 001 – 65 000

19 500

1 950

17 550

65 001 – 66 000

19 800

1 980

17 820

66 001 – 67 000

20 100

2 010

18 090

67 001 – 68 000

20 400

2 040

18 360

68 001 – 69 000

20 700

2 070

18 630

69 001 – 70 000

21 000

2 100

18 900

70 001 – 71 000

21 300

2 130

19 170

71 001 – 72 000

21 600

2 160

19 440

72 001 – 73 000

21 900

2 190

19 710

73 001 – 74 000

22 200

2 220

19 980

74 001 – 75 000

22 500

2 250

20 250

75 001 – 76 000

22 800

2 280

20 520

76 001 – 77 000

23 100

2 310

20 790

77 001 – 78 000

23 400

2 340

21 060

78 001 – 79 000

23 700

2 370

21 330

79 001 – 80 000

24 000

2 400

21 600

80 001 – 81 000

24 300

2 430

21 870

81 001 – 82 000

24 600

2 460

22 140

82 001 – 83 000

24 900

2 490

22 410

83 001 – 84 000

25 200

2 520

22 680

84 001 – 85 000

25 500

2 550

22 950

85 001 – 86 000

25 800

2 580

23 220

86 001 – 87 000

26 100

2 610

23 490

87 001 – 88 000

26 400

2 640

23 760

88 001 – 89 000

26 700

2 670

24 030

89 001 – 90 000

27 000

2 700

24 300

90 001 – 91 000

27 300

2 730

24 570

91 001 – 92 000

27 600

2 760

24 840

92 001 – 93 000

27 900

2 790

25 110

93 001 – 94 000

28 200

2 820

25 380

94 001 – 95 000

28 500

2 850

25 650

95 001 – 96 000

28 800

2 880

25 920

96 001 – 97 000

29 100

2 910

26 190

97 001 – 98 000

29 400

2 940

26 460

98 001 – 99 000

29 700

2 970

26 730

99 001 – 100 000

30 000

3 000

27 000

Üle 100 000

33 000

3 300

29 700

Teisipäev, 23. november 2010II LISA

RIIKLIKE KONTROLLIMEETMETE PROGRAMMIDE SISU

Riiklike kontrollimeetmete programmide eesmärk on täpsustada muu hulgas järgmist.

1.   KONTROLLIVAHENDID

Inimressursid

| 1.1. | Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid. |
| --- | --- |

1.1.

Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.

Tehnilised vahendid

| 1.2. | Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid. |
| --- | --- |

1.2.

Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja vööndid.

Rahalised vahendid

| 1.3. | Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve. |
| --- | --- |

1.3.

Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve.

2.   KALAPÜÜGIGA SEOTUD TEABE ELEKTROONILINE REGISTREERIMINE JA EDASTAMINE

Artiklite 13, 15 ja 17 täitmise tagamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus.

3.   SADAMATE MÄÄRAMINE

Vajaduse korral anšoovise lossimiseks määratud sadamate loetelu kooskõlas artikliga 16.

4.   TEAVITAMINE ENNE LOSSIMIST

Artikli 14 täitmise tagamiseks rakendatud süsteemide kirjeldus.

5.   LOSSIMISTE KONTROLL

Artiklite 14, 15 ja 16 järgimise tagamiseks rakendatud vahendite ja süsteemide kirjeldus.

6.   KONTROLLIMISE KORD

Riiklikes kontrollimeetmete programmides täpsustatakse kord, mida järgitakse:

| a) | merel ja maal teostatava kontrolli puhul; |
| --- | --- |

a)

merel ja maal teostatava kontrolli puhul;

| b) | suhtlemisel teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad anšoovisega seotud riiklike kontrollimeetmete programmi eest; |
| --- | --- |

b)

suhtlemisel teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad anšoovisega seotud riiklike kontrollimeetmete programmi eest;

| c) | ühise järelevalve puhul ja inspektorite vahetamisel, sealhulgas teiste liikmesriikide vetes töötavate inspektorite pädevuse ja volituste kirjeldus. |
| --- | --- |

c)

ühise järelevalve puhul ja inspektorite vahetamisel, sealhulgas teiste liikmesriikide vetes töötavate inspektorite pädevuse ja volituste kirjeldus.

Teisipäev, 23. november 2010III LISA

KONTROLLI ERIKRITEERIUMID

EESMÄRK

| 1. | Iga liikmesriik sätestab kontrolli erikriteeriumid vastavalt käesolevale lisale. |
| --- | --- |

1.

Iga liikmesriik sätestab kontrolli erikriteeriumid vastavalt käesolevale lisale.

STRATEEGIA

| 2. | Kalapüügi kontroll ja järelevalve keskenduvad laevadele, mis võivad püüda anšoovist. Anšoovise transpordi ja turustamise pistelist kontrolli kasutatakse täiendava ristkontrolli mehhanismina, et hinnata kontrolli ja järelevalve tõhusust. |
| --- | --- |

2.

Kalapüügi kontroll ja järelevalve keskenduvad laevadele, mis võivad püüda anšoovist. Anšoovise transpordi ja turustamise pistelist kontrolli kasutatakse täiendava ristkontrolli mehhanismina, et hinnata kontrolli ja järelevalve tõhusust.

PRIORITEEDID

| 3. | Kalapüügivahendite eri liikide puhul seatakse prioriteedid erinevalt, sõltuvalt sellest, mil määral mõjutavad laevu püügivõimaluste piirangud. Seepärast sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid. |
| --- | --- |

3.

Kalapüügivahendite eri liikide puhul seatakse prioriteedid erinevalt, sõltuvalt sellest, mil määral mõjutavad laevu püügivõimaluste piirangud. Seepärast sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid.

SIHTKRITEERIUMID

| 4. | Vähemalt üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist rakendavad liikmesriigid oma kontrollikava, arvestades järgmisi eesmärke.
  Liikmesriigid määravad kindlaks kohaldatava proovivõtustrateegia ning kirjeldavad seda.
  Komisjonile antakse taotluse korral juurdepääs proovivõtukavale, mida liikmesriik kasutab.






  a) | Sadamates kontrollimise tase
  Üldreeglina peaks täpsus olema vähemalt samaväärne sellega, mis saavutatakse tavalise pistelise proovide võtmisega, mille puhul kontrollitakse 20 % kõigist anšoovise lossimistest liikmesriigis. |
| --- | --- | --- |

4.

Vähemalt üks kuu pärast käesoleva määruse jõustumist rakendavad liikmesriigid oma kontrollikava, arvestades järgmisi eesmärke.

Liikmesriigid määravad kindlaks kohaldatava proovivõtustrateegia ning kirjeldavad seda.

Komisjonile antakse taotluse korral juurdepääs proovivõtukavale, mida liikmesriik kasutab.

a)

Sadamates kontrollimise tase

Üldreeglina peaks täpsus olema vähemalt samaväärne sellega, mis saavutatakse tavalise pistelise proovide võtmisega, mille puhul kontrollitakse 20 % kõigist anšoovise lossimistest liikmesriigis.

| b) | Turustamise kontrolli tase
  Kontrollitakse 5 % oksjonimüügiks pakutavast anšoovisekogusest. |
| --- | --- |

b)

Turustamise kontrolli tase

Kontrollitakse 5 % oksjonimüügiks pakutavast anšoovisekogusest.

| c) | Merel kontrollimise tase
  Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Merel kontrollimise kriteeriume väljendatakse patrullimispäevade arvuna anšoovise majandamise aladel, konkreetsetes piirkondades patrullimisel võivad eri päevadel olla eri kriteeriumid. |
| --- | --- |

c)

Merel kontrollimise tase

Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Merel kontrollimise kriteeriume väljendatakse patrullimispäevade arvuna anšoovise majandamise aladel, konkreetsetes piirkondades patrullimisel võivad eri päevadel olla eri kriteeriumid.

| d) | Õhuseire tase
  Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikide käsutuses olevaid ressursse. |
| --- | --- |

d)

Õhuseire tase

Paindlik kriteerium: sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikide käsutuses olevaid ressursse.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/167

---

Teisipäev, 23. november 2010Läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava ***I

P7_TA(2010)0421

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava (KOM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD))

2012/C 99 E/42

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0189); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0189);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0010/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0010/2009);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0296/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0296/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 23. november 2010P7_TC1-COD(2009)0057

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega kehtestatakse läänepoolse hariliku stauriidi varu ja püügi mitmeaastane kava

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2002. aastal Johannesburgis toimunud ÜRO ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud rakenduskava arvesse võttes on Euroopa Liit muu hulgas võtnud kohustuse säilitada kalavarud tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, või taastada need selle tasemeni, et saavutada kõnealused eesmärgid kahanenud varude osas kiiresti ja võimaluse korral hiljemalt 2015. aastal. Vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (3) artiklile 2 tagab ühine kalanduspoliitika vee-elusressursside kasutamise säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes. |
| --- | --- |

(1)

2002. aastal Johannesburgis toimunud ÜRO ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud rakenduskava arvesse võttes on Euroopa Liit muu hulgas võtnud kohustuse säilitada kalavarud tasemel, mis võimaldab maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, või taastada need selle tasemeni, et saavutada kõnealused eesmärgid kahanenud varude osas kiiresti ja võimaluse korral hiljemalt 2015. aastal. Vastavalt nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (3) artiklile 2 tagab ühine kalanduspoliitika vee-elusressursside kasutamise säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsetes tingimustes.

| (2) | ▐ Kõnealust
  läänepoolset
  varu käsitlevast bioloogilisest teabest ei piisa varude täielikuks hindamiseks, mis võimaldaks kehtestada maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud kalastussuremuse sihtväärtuse ja leida seosed lubatud kogupüügi ja teaduslike püügiprognooside vahel. Siiski saab kalavarude suuruse muutumisega seotud bioloogilise näitajana kasutada kalamarja tootluse indeksit, mis arvutatakse alates 1977. aastast iga kolme aasta järel läbi viidavate uuringute põhjal. |
| --- | --- |

(2)

▐ Kõnealust
  läänepoolset
  varu käsitlevast bioloogilisest teabest ei piisa varude täielikuks hindamiseks, mis võimaldaks kehtestada maksimaalse jätkusuutliku saagikusega seotud kalastussuremuse sihtväärtuse ja leida seosed lubatud kogupüügi ja teaduslike püügiprognooside vahel. Siiski saab kalavarude suuruse muutumisega seotud bioloogilise näitajana kasutada kalamarja tootluse indeksit, mis arvutatakse alates 1977. aastast iga kolme aasta järel läbi viidavate uuringute põhjal.

| (3) | STECFi soovitused näitavad, et viimase kolme uuringu alusel arvutatud kalamarja tootluse indeksil rajanevad püügikontrollieeskirjad tagavad kalavarude säästva majandamise. |
| --- | --- |

(3)

STECFi soovitused näitavad, et viimase kolme uuringu alusel arvutatud kalamarja tootluse indeksil rajanevad püügikontrollieeskirjad tagavad kalavarude säästva majandamise.

| (4) | Alates 2003. aastast on teadlaste ettevaatusprintsiibil põhinevad soovitused mitmel aastal näidanud, et läänepoolse stauriidi aastane püük peaks jääma alla 150 000 tonni, eeldades, et see tagab kalavaru säästva kasutamise isegi ebaharilikult suure juurdekasvu jätkuva puudumise korral. Püügikontrollieeskirjad peavad võrdselt rajanema nii teadlaste ettevaatusprintsiibil põhinevatel soovitustel kui ka lubatud kogupüügi jätkuval rakendamisel, mida kohandatakse vastavalt kalamarja tootlikkuse suundumusi kajastavale tegurile. |
| --- | --- |

(4)

Alates 2003. aastast on teadlaste ettevaatusprintsiibil põhinevad soovitused mitmel aastal näidanud, et läänepoolse stauriidi aastane püük peaks jääma alla 150 000 tonni, eeldades, et see tagab kalavaru säästva kasutamise isegi ebaharilikult suure juurdekasvu jätkuva puudumise korral. Püügikontrollieeskirjad peavad võrdselt rajanema nii teadlaste ettevaatusprintsiibil põhinevatel soovitustel kui ka lubatud kogupüügi jätkuval rakendamisel, mida kohandatakse vastavalt kalamarja tootlikkuse suundumusi kajastavale tegurile.

| (5) | Püügikontrollieeskirjades tuleb arvestada ka saagi vette tagasi laskmist, sealhulgas võrgust vette tagasi sattunud kalu, kuna olulised on kõik varude kõrvaldamise viisid.
  ▐ |
| --- | --- |

(5)

Püügikontrollieeskirjades tuleb arvestada ka saagi vette tagasi laskmist, sealhulgas võrgust vette tagasi sattunud kalu, kuna olulised on kõik varude kõrvaldamise viisid.

▐

| (6) | Hariliku stauriidi varud asuvad peamiselt liidu ja Norra vetes. Norra on huvitatud läänepoolse hariliku stauriidi varude kasutamisest. Kõnealuse varu ühist majandamist praegu ei toimu. |
| --- | --- |

(6)

Hariliku stauriidi varud asuvad peamiselt liidu ja Norra vetes. Norra on huvitatud läänepoolse hariliku stauriidi varude kasutamisest. Kõnealuse varu ühist majandamist praegu ei toimu.

| (7) | Läänepoolsed varud on majanduslikult kõige olulisemad hariliku stauriidi varud liidu vetes. Nende varude püügiga tegelevad erinevad kalalaevastikud, nii töötlevat tööstust ja väliskaubandust varustavad tööstuslikud laevastikud kui ka elanikkonda kvaliteetse värske kalaga varustavad rannalähedase püügiga tegelevad laevastikud. |
| --- | --- |

(7)

Läänepoolsed varud on majanduslikult kõige olulisemad hariliku stauriidi varud liidu vetes. Nende varude püügiga tegelevad erinevad kalalaevastikud, nii töötlevat tööstust ja väliskaubandust varustavad tööstuslikud laevastikud kui ka elanikkonda kvaliteetse värske kalaga varustavad rannalähedase püügiga tegelevad laevastikud.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete järgimise tagamiseks tuleks lisaks nõukogu
  20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (4)

  ja komisjoni 20. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1542/2007 (heeringa, makrelli ja stauriidi lossimise ja kaalumise korra kohta) (5) sätestatud meetmetele vastu võtta kontrolli ja järelevalve erimeetmed. Kõnealuste meetmete eesmärk on eelkõige piirkonna ja liigiga seotud valeandmete esitamise vältimine. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete järgimise tagamiseks tuleks lisaks nõukogu
  20. novembri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (4)

  ja komisjoni 20. detsembri 2007. aasta määruses (EÜ) nr 1542/2007 (heeringa, makrelli ja stauriidi lossimise ja kaalumise korra kohta) (5) sätestatud meetmetele vastu võtta kontrolli ja järelevalve erimeetmed. Kõnealuste meetmete eesmärk on eelkõige piirkonna ja liigiga seotud valeandmete esitamise vältimine.

| (9) | Asjakohane on tagada kava korrapärane hindamine ja juhul, kui kõnealune hindamine näitab, et püügikontrollieeskirjad ei taga enam ettevaatusprintsiibil põhinevat majandamist, tuleb tagada kava kohandamine. |
| --- | --- |

(9)

Asjakohane on tagada kava korrapärane hindamine ja juhul, kui kõnealune hindamine näitab, et püügikontrollieeskirjad ei taga enam ettevaatusprintsiibil põhinevat majandamist, tuleb tagada kava kohandamine.

| (10) | Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) (6) artikli 21 punkti a alapunktide i ja iv kohaldamiseks peaks kava olema taastamiskava määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 tähenduses, kui kudekarja varud moodustavad hinnanguliselt vähem kui 130 % kudekarja suurusest 1982. aastal, mil kudekari tagas erakordselt suure juurdekasvu, ja peaks olema majandamiskava kõikides muudes olukordades130 %-line kudekarja varu võrreldes kudekarja 1982. aasta suurusega näitab ettevaatusprintsiibil põhinevat biomassi taset. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (Euroopa Kalandusfondi kohta) (6) artikli 21 punkti a alapunktide i ja iv kohaldamiseks peaks kava olema taastamiskava määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 tähenduses, kui kudekarja varud moodustavad hinnanguliselt vähem kui 130 % kudekarja suurusest 1982. aastal, mil kudekari tagas erakordselt suure juurdekasvu, ja peaks olema majandamiskava kõikides muudes olukordades130 %-line kudekarja varu võrreldes kudekarja 1982. aasta suurusega näitab ettevaatusprintsiibil põhinevat biomassi taset.

| (11) | Püügivõimaluste kehtestamine ja jaotamine ▐ ühenduse kalanduspoliitika
  raames
  mõjutavad otseselt liikmesriikide kalalaevastike sotsiaal-majanduslikku olukorda
  ja seega tuleb eriti võtta arvesse värske kala müüki inimtoiduks väikesemahulise rannapüügiga tegeleva laevastiku poolt, kuna viimati nimetatu on otseselt seotud rannapiirkondadega, mis sõltuvad suures osas kalapüügist. |
| --- | --- |

(11)

Püügivõimaluste kehtestamine ja jaotamine ▐ ühenduse kalanduspoliitika
  raames
  mõjutavad otseselt liikmesriikide kalalaevastike sotsiaal-majanduslikku olukorda
  ja seega tuleb eriti võtta arvesse värske kala müüki inimtoiduks väikesemahulise rannapüügiga tegeleva laevastiku poolt, kuna viimati nimetatu on otseselt seotud rannapiirkondadega, mis sõltuvad suures osas kalapüügist.

| (12) | Bioloogiliste võrdlusaluste ja näitajate, mis moodustavad osa püügieeskirjadest, aluseks peaksid olema teadlaste viimased soovitused. Komisjonile tuleks anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte seoses püügieeskirjades sisalduvate teatavate bioloogiliste võrdlusaluste ja näitajate muutmisega vastavalt lisas sätestatule, et reageerida kiiresti teadlaste soovitustes sisalduvatele muudatustele, mis põhinevad uuendatud teadmistel ja meetoditel. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil, |
| --- | --- |

(12)

Bioloogiliste võrdlusaluste ja näitajate, mis moodustavad osa püügieeskirjadest, aluseks peaksid olema teadlaste viimased soovitused. Komisjonile tuleks anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte seoses püügieeskirjades sisalduvate teatavate bioloogiliste võrdlusaluste ja näitajate muutmisega vastavalt lisas sätestatule, et reageerida kiiresti teadlaste soovitustes sisalduvatele muudatustele, mis põhinevad uuendatud teadmistel ja meetoditel. Eriti oluline on, et komisjon viiks oma ettevalmistustöö käigus läbi vastavaid konsultatsioone, kaasa arvatud ekspertide tasandil,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Määrusega kehtestatakse hariliku stauriidi läänepoolse varu kaitse ja majandamise pikaajaline kava (edaspidi „kava”).

Artikkel 2

Reguleerimisala

Kõnealust kava kohaldatakse ELi ja rahvusvaheliste vete ICESi rajoonides IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIa, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d ja e elava hariliku stauriidi varude suhtes.

Käesolevast kavast tulenevat majandamistsoonide korraldamist rakendatakse rannapüügilaevastiku suhtes, võttes arvesse kõnealuse laevastiku sektori varasemaid õigusi.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „ICES”– Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu; „ICESi rajoon” – kõnealuse organisatsiooni määratletud statistiline kalapüügipiirkond;

b)   „läänepoolne harilik stauriid”– artiklis 2 osutatud hariliku stauriidi varud;

c)   „lubatud kogupüük” (TAC)– läänepoolse hariliku stauriidi varust aastas püüda ja lossida lubatav kogus;

d)   „kogupüük”– merest püütud läänepoolse hariliku stauriidi kogus, mis hõlmab kohaldatavat lubatud kogupüüki ja asjaomasel aastal käesoleva määruse sätete alusel arvutatud vette tagasi lastud saagi hinnangulist suurust;

e)   „kalamarja tootluse indeks”– stauriidimarja hinnanguline arv, mille arvutamiseks kolme aasta tagant korraldatava Atlandi ookeani makrelli- ja stauriidimarja tootluse uuringu tulemused jagatakse 1015;

f)   „võrgust vette tagasi sattunud kalad”– kalad, mis sattuvad võrgust vette laeva pardale jõudmata.

II   PEATÜKK

PIKAAJALISE MAJANDAMISE EESMÄRK

Artikkel 4

Kava eesmärk

Kava eesmärk on hoida läänepoolse stauriidivaru biomass tasemel, mis tagaks kõnealuse stauriidivaru jätkusuutliku kasutamise ja suurima pikaajalise saagikuse. Selleks peaks püügikontrollieeskiri võrdselt rajanema nii keskmistest juurdekasvutingimustest lähtuvatel ja ettevaatusprintsiibil põhinevatel soovitustel kui ka hiljuti kindlaks määratud lubatud kogupüügil, mida kohandatakse vastavalt kalamarja tootlikkuse alusel mõõdetud kalavarude suuruse hiljutist suundumust kajastavale tegurile.

III   PEATÜKK

PÜÜGIEESKIRJAD

Artikkel 5

Lubatud kogupüügi kehtestamise menetlus

1.   Käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud eesmärgi saavutamiseks võtab nõukogu, kes tegutseb
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3
  sätestatud menetluse kohaselt, pärast konsulteerimist STECFiga vastu läänepoolse hariliku stauriidi järgmise aasta lubatud kogupüüki käsitleva otsuse.

2.
     
  Käesolevas määruses määratletud läänepoolse hariliku stauriidi lubatud kogupüügi tsoonilises jaotuses võetakse arvesse kalalaevastike omadusi ja eesmärke – on tööstuslikud laevastikud ja rannalähedase püügiga tegelevad laevastikud, mis varustavad töötlevat tööstust ja väliskaubandust ning elanikkonda kvaliteetse värske kalaga.

3.   Läänepoolse hariliku stauriidi lubatud kogupüük kehtestatakse käesoleva peatüki kohaselt.

Artikkel 6

Lubatud kogupüügi arvutamine

1.   Lubatud kogupüügi arvutamiseks lahutatakse artiklite 7 ja 8 kohaselt arvutatud kogupüügist viimase teadusliku hinnangu andmisele eelneval aastal vette tagasi lastud kogusega võrdne kalakogus, sealhulgas võrgust vette tagasi sattunud kalad, STECFi arvutuste kohaselt.

2.   Juhul kui STECF ei suuda arvutada viimase teadusliku hinnangu andmisele eelneval aastal vette tagasi lastud kalakogust, sealhulgas võrgust vette tagasi sattunud kalad, lahutatakse kogupüügist
  keskmine
  viimase 15 aasta jooksul esinenud ja teaduslikel hinnangutel rajanev vette tagasi lastud kalade suhteline kogus, sealhulgas võrgust vette tagasi sattunud kalad ▐.

3.   Juhul kui lubatud kogupüük arvutatakse artikli 7 lõike 3 kohaselt hinnangute alusel, kohandatakse saadud tulemus kõnealuse kogupüügi kohaldamisaasta jooksul kogupüügi lõpliku arvutamise tulemusega.

Artikkel 7

Kalamarja tootluse uuringule järgneva aasta kogupüügi arvutamine

1.   Juhul kui lubatud kogupüük kehtestatakse kalamarja tootluse uuringu läbiviimisele järgnevaks aastaks, arvutatakse kogupüük järgmiste elementide põhjal:

| a) | konstantne tegur 1,07, mis kajastab matemaatiliste mudelite alusel läbi viidud simulatsiooni kohast kogupüügi lõplikku kasvu ja mille eesmärk on maksimaalse aastase saagikuse tagamine, nii et see ei ohustaks varude vähenemise ohu püsimist väga madalal tasemel; |
| --- | --- |

a)

konstantne tegur 1,07, mis kajastab matemaatiliste mudelite alusel läbi viidud simulatsiooni kohast kogupüügi lõplikku kasvu ja mille eesmärk on maksimaalse aastase saagikuse tagamine, nii et see ei ohustaks varude vähenemise ohu püsimist väga madalal tasemel;

| b) | kalamarja tootluse uuringu läbiviimise aastaks kehtestatud lubatud kogupüük, edaspidi „lubatud kogupüügi võrdlusalus”; |
| --- | --- |

b)

kalamarja tootluse uuringu läbiviimise aastaks kehtestatud lubatud kogupüük, edaspidi „lubatud kogupüügi võrdlusalus”;

| c) | lisa kohaselt sätestatud kaalutegur, mis kajastab kalamarja tootluse indeksite alusel arvutatud kalavarude rohkuse suundumust; |
| --- | --- |

c)

lisa kohaselt sätestatud kaalutegur, mis kajastab kalamarja tootluse indeksite alusel arvutatud kalavarude rohkuse suundumust;

| d) | minimaalne kogupüük
  70 000–80 000 tonni
  (sealhulgas vette tagasi lastud kalade hinnanguline kogus).
  Selle peatüki kohaselt lubatud kogupüügi kehtestamisel määrab nõukogu kindlaks ka minimaalse kogupüügi. |
| --- | --- |

d)

minimaalne kogupüük
  70 000–80 000 tonni
  (sealhulgas vette tagasi lastud kalade hinnanguline kogus).
  Selle peatüki kohaselt lubatud kogupüügi kehtestamisel määrab nõukogu kindlaks ka minimaalse kogupüügi.

2.   Lõikes 1 osutatud kogupüük arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:

1,07 * (
  minimaalne kogupüük
  - (lubatud kogupüügi võrdlusalus * kaalutegur) / 2).

3.   Kui kasutada saab ainult viimase kalamarja tootluse uuringu indeksi hinnangulist arvutust, arvutatakse kogupüük vastavalt lõigetele 1 ja 2 hinnangulise indeksi alusel, mida kohandatakse asjaomasel lubatud kogupüügi kohaldamise aastal vastavalt kalamarja tootluse uuringu lõpliku tulemusele.

Artikkel 8

Kogupüügi arvutamine järgmisteks aastateks

1.   Kui lubatud kogupüük kehtestatakse muuks aastaks kui kalamarja tootluse uuringu läbiviimisele järgnev aasta, kohaldatakse sama suurt kogupüüki kui eelmisel aastal.

2.   Kui lubatud kogupüügi kehtestamise aastaks on kalamarja tootluse viimasest uuringust möödunud rohkem kui kolm aastat, vähendatakse kogupüüki 15 % võrra, eeldusel et STECF peab kõnealust vähendamist asjakohaseks; vastasel korral kohaldatakse sama suurt kogupüüki kui eelmisel aastal või vähendatakse kogupüüki STECFi soovituste kohaselt vähem kui 15 % võrra.

Artikkel 9

Lubatud kogupüügi kehtestamise üleminekueeskiri

1.   Kui esimene artiklite 6 ja 7 kohane lubatud kogupüük kehtestatakse mõneks muuks aastaks kui kalamarja tootluse uuringule järgnev aasta, arvutatakse lubatud kogupüük kõnealuste artiklite kohaselt nii, nagu oleks viimane kalamarja tootluse uuring toimunud eelmisel aastal.

▐

Artikkel 10

Meetmete kohandamine

Juhul kui STECF soovitab,
  tuginedes parematele varusid käsitlevatele teadmistele või paremale varude hindamise meetodile,
  et
  lisas sätestatud kaalutegur või
  kalamarja tootluse
  indeksi kalle tuleks kindlaks määrata või arvutada muud moodi, võib komisjon võtta delegeeritud õigusaktiga vastavalt artiklile 11 ja artiklites 12 ja 13 sätestatud tingimuste kohaselt vastu lisa muudatused,
  et
  kohandada need näitajaid teadlaste uutele soovitustele
  .

Artikkel 11

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Artiklis 10 viidatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise pädevus antakse komisjonile kolmeks aastaks alates ... (7). Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne kolme-aastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 12 tagasi võtab.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teavitab ta sellest üheaegselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 12 ja 13 sätestatud tingimusi.

Artikkel 12

Delegeerimise tagasivõtmine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. See jõustub vahetult või otsuses märgitud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 13

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada ühe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 viidatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning õigusakt jõustub selles sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja see jõustub enne kõnealuse ajavahemiku möödumist juhul, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad teatanud komisjonile oma kavatsusest jätta vastuväited esitamata.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväite, siis see ei jõustu. Delegeeritud õigusakti suhtes vastuväited esitanud institutsioon esitab ka nende põhjenduse.

IV   PEATÜKK

SEIRE JA JÄRELEVALVE

Artikkel 14

Kalapüügiluba

1.   Läänepoolset stauriidi püüdvatel laevadel on vastavalt
  määruse
  (EÜ) nr
  1224/2009 artiklile 7
  väljaantud kalapüügiload.

2.   Kõigil kalalaevadel, millel ei ole kalapüügiluba, on keelatud stauriidi püüda või pardal hoida ükskõik millises koguses, kui laev on püügiretkel, mis hõlmab selle laeva viibimist mõnes artiklis 2 nimetatud ICESi rajoonis.

3.
     
  Erandina lõikest 2 võib kalalaeva kapten, kel puudub kalapüügiluba, hoida pardal hariliku stauriidi varusid ja siseneda artiklis 2 nimetatud piirkonda eeldusel, et püügivahendid on soritud ja stoovitud vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 47 sätestatud nõuetele ja käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud tingimustele.

4.
     
  Peale määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 14 sätestatud nõuete järgimist peab kalalaeva kapten, kel puudub kalapüügiluba, enne artiklis 2 nimetatud piirkonda sisenemist tegema püügipäevikusse kande ning märkima sinna viimase kalapüügi lõppemise kuupäeva ja kellaaja ning täpsustama kavandatava lossimissadama. Kuna laeva suhtes kehtivad määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 15 sätestatud nõuded, tuleb ka teave esitada selle artikli kohaselt. Pardal oleva stauriidi koguseid, mis ei ole püügipäevikusse kantud, käsitatakse kõnealuses piirkonnas püütud saagina.

5.   Iga liikmesriik koostab nimekirja laevadest, millel on kalapüügiluba, ajakohastab seda ning teeb nimekirja oma ametlikul veebilehel komisjonile ja teistele liikmesriikidele kättesaadavaks.
  Liikmesriigid lisavad selle nimekirja vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 114 loodud ametliku veebilehe turvalisse ossa.

6.
     
  Piiramata nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele (8) peatüki III kohaldamist, kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 1–4 ka kolmandate riikide kalalaevadele, kes kavatsevad liidu vetes läänepoolset stauriidi püüda.

Artikkel 15

Ristkontrollid

1.   
  Läänepoolset harilikku stauriidi puudutavate andmete kinnitamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 (kontrollimääruse) artiklile 109 pööratakse
  erilist tähelepanu ▐ võimalusele, et hariliku stauriidina registreeritakse muid väikeseid pelaagilisi liike, ja vastupidi.

2.   ▐ Erilist tähelepanu pööratakse
  ka
  erinevate hariliku stauriidi varude üksteisega piirnevatel aladel, nimelt ICESi rajoonides VIIIc ja IXa, IVa ja IVb, VIIe ja VIId täheldatud tegevust käsitlevate piirkondlike andmete kooskõlale.

▐

V   PEATÜKK

JÄRELMEETMED

Artikkel 16

Kava hindamine

Komisjon hindab hiljemalt käesoleva määruse kuuendal kohaldamisaastal ja seejärel selle igal kuuendal järjestikusel kohaldamisaastal STECFi arvamuse põhjal ning pärast pelaagiliste liikide piirkondliku nõuandekomisjoniga konsulteerimist kõnealuse kava mõju läänepoolsele hariliku stauriidi varule ning püügile, esitades vajaduse korral ettepanekuid kõnealuse kava muutmise meetmete kohta.

VI   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

Euroopa Kalandusfondist antav abi

1.   Nendel aastatel, mil kudekarja suurus moodustab teaduslike hinnangute põhjal vähemalt 130 % kudekarja suurusest 1982. aastal, käsitatakse kava majandamiskavana määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 6 tähenduses ja määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 punkti a alapunkti iv kohaldamise eesmärgil.

2.   Nendel aastatel, mil kudekarja suurus moodustab teaduslike hinnangute põhjal vähem kui 130 % kudekarja suurusest 1982. aastal, käsitatakse kava taastamiskavana määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 tähenduses ja määruse (EÜ) nr 1198/2006 artikli 21 punkti a alapunkti i kohaldamise eesmärgil.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 14 kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 7 ja 14 kohaldamise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 354, 28.12.2010, lk 68.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

3

(4)  

  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

4

ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

(5)  ELT L 337, 21.12.2007, lk 56.

5

(6)  ELT L 223, 15.8.2006, lk 1.

6

(7)  
  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

7

Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

(8)  

  ELT L 286, 29.10.2008, lk 33

  .

8

ELT L 286, 29.10.2008, lk 33

Teisipäev, 23. november 2010LISA

Artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud kaaluteguri arvutamine

| 1. | Artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud kaaluteguri väärtus sätestatakse käesoleva lisa punkti 2 kohaselt arvutatud kalde põhjal järgmiselt:






  a) | kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on väiksem kui – 1,5 või sellega võrdne, on kaaluteguri väärtus 0; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud kaaluteguri väärtus sätestatakse käesoleva lisa punkti 2 kohaselt arvutatud kalde põhjal järgmiselt:

a)

kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on väiksem kui – 1,5 või sellega võrdne, on kaaluteguri väärtus 0;

| b) | kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on suurem kui – 1,5 ja väiksem kui 0, on kaaluteguri väärtus 1 – (– 2/3 * kalle); |
| --- | --- |

b)

kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on suurem kui – 1,5 ja väiksem kui 0, on kaaluteguri väärtus 1 – (– 2/3 * kalle);

| c) | kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on suurem kui 0 või sellega võrdne, on kaaluteguri väärtus 1 + (0,8 * kalle); |
| --- | --- |

c)

kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on suurem kui 0 või sellega võrdne, on kaaluteguri väärtus 1 + (0,8 * kalle);

| d) | kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on suurem kui 0,5, on kaaluteguri väärtus 1,4. |
| --- | --- |

d)

kui kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksite kalle on suurem kui 0,5, on kaaluteguri väärtus 1,4.

| 2. | Kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksid arvutatakse järgmise valemi kohaselt:
  (kalamarja tootluse uuringu indeks 3 – kalamarja tootluse indeks 1) / (3 – 1),
  kusjuures kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksid reastatakse koordinaatteljestiku x-teljel punktidena 1, 2 ja 3, nii et 3 tähistab kalamarja tootluse viimase uuringu indeksit ja 1 kuus aastat tagasi toimunud kalamarja tootluse uuringu indeksit. |
| --- | --- |

2.

Kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksid arvutatakse järgmise valemi kohaselt:

(kalamarja tootluse uuringu indeks 3 – kalamarja tootluse indeks 1) / (3 – 1),

kusjuures kalamarja tootluse kolme viimase uuringu indeksid reastatakse koordinaatteljestiku x-teljel punktidena 1, 2 ja 3, nii et 3 tähistab kalamarja tootluse viimase uuringu indeksit ja 1 kuus aastat tagasi toimunud kalamarja tootluse uuringu indeksit.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/176

---

Teisipäev, 23. november 2010Valikulise püügi keeld ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangud Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis ***I

P7_TA(2010)0422

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 seoses valikulise püügi keeluga ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangutega Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis (KOM(2010)0325 – C7-0156/2010 – 2010/0175(COD))

2012/C 99 E/43

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0325); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0325);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0156/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0156/2010);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. septembri 2010. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. septembri 2010. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. novembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. novembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0295/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0295/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kutsub komisjoni üles koostama Läänemere lestaliste põhjaliku kaitsekorralduskava; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles koostama Läänemere lestaliste põhjaliku kaitsekorralduskava;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 23. november 2010P7_TC1-COD(2010)0175

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2010, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 seoses valikulise püügi keeluga ning lesta ja hariliku kammelja püügipiirangutega Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 1237/2010) lõplikule kujule.)

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/177 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/177

---

Teisipäev, 23. november 2010Võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamine vesiviljeluses ***I

P7_TA(2010)0423

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (KOM(2009)0541 – C7-0272/2009 – 2009/0153(COD))

2012/C 99 E/44

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0541) ning muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0393); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0541) ning muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010)0393);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 299 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris esialgse ettepaneku osas Euroopa Parlamendiga (C7-0272/2009); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 299 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris esialgse ettepaneku osas Euroopa Parlamendiga (C7-0272/2009);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas muudetud ettepaneku Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas muudetud ettepaneku Euroopa Parlamendile;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust pakutud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust pakutud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. novembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. novembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta ja 21. oktoobri 2010. aasta arvamusi (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. märtsi 2010. aasta ja 21. oktoobri 2010. aasta arvamusi (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0184/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0184/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | rõhutab asjaolu, et komisjoni muudetud ettepanek sisaldab enamikku kalanduskomisjoni poolt 2. juunil 2010. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid; |
| --- | --- |

2.

rõhutab asjaolu, et komisjoni muudetud ettepanek sisaldab enamikku kalanduskomisjoni poolt 2. juunil 2010. aastal vastu võetud muudatusettepanekuid;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

Teisipäev, 23. november 2010P7_TC1-COD(2009)0153

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 304/2011) lõplikule kujule.)

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/178

---

Teisipäev, 23. november 2010Konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antav riigiabi *

P7_TA(2010)0424

Euroopa Parlamendi 23. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus konkurentsivõimetute söekaevanduste sulgemise soodustamiseks antava riigiabi kohta (KOM(2010)0372 – C7-0296/2010 – 2010/0220(NLE))

2012/C 99 E/45

(Konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0372); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2010)0372);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti e, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0296/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti e, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0296/2010);

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0324/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0324/2010),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides ELi toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides ELi toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Volitus 1 |
| võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 107 lõike 3 punkti e, | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 107 lõike 3 punkti e
  ja artiklit 109
  , |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 1 |
| (1) | Nõukogu 23. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi, kehtivus lõpeb 31. detsembril 2010. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 1

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 107 lõike 3 punkti e,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 107 lõike 3 punkti e
  ja artiklit 109
  ,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

(1)

Nõukogu 23. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1407/2002, mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi, kehtivus lõpeb 31. detsembril 2010.

| (1) | Nõukogu 23. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1407/2002 (mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi) kehtivus lõpeb 31. detsembril 2010
  ning kuna puudub uus õiguslik raamistik, mille alusel oleks söetööstusele võimalik anda teatavat tüüpi riigiabi pärast seda kuupäeva, on liikmesriikidel võimalik anda abi vaid nende üldiste riigiabi eeskirjade piires, mida kohaldatakse kõikide valdkondade suhtes
  . |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 23. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1407/2002 (mis käsitleb söetööstusele antavat riigiabi) kehtivus lõpeb 31. detsembril 2010
  ning kuna puudub uus õiguslik raamistik, mille alusel oleks söetööstusele võimalik anda teatavat tüüpi riigiabi pärast seda kuupäeva, on liikmesriikidel võimalik anda abi vaid nende üldiste riigiabi eeskirjade piires, mida kohaldatakse kõikide valdkondade suhtes
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| (1 a) | Sütt kasutatakse mitte ainult kütusena, vaid ka keemiatööstuse toorainena ja selle kasutusala osatähtsus tulevikus suureneb. |
| --- | --- |

(1 a)

Sütt kasutatakse mitte ainult kütusena, vaid ka keemiatööstuse toorainena ja selle kasutusala osatähtsus tulevikus suureneb.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 b (uus)

| (1 b) | Kaevanduste sulgemise tagajärjel vähenenud liidu söetööstuse tootmisvõimsus korvatakse söeimpordiga liitu, mille tulemusel liitu varustatakse söega kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(1 b)

Kaevanduste sulgemise tagajärjel vähenenud liidu söetööstuse tootmisvõimsus korvatakse söeimpordiga liitu, mille tulemusel liitu varustatakse söega kolmandatest riikidest.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| (2) | Subsideeritud söe väike osa üldises koguenergias
  ei õigusta enam sellise toetuse säilitamist eesmärgiga tagada energiavarustuskindlus ELi tasandil
  . |
| --- | --- |

(2)

Subsideeritud söe väike osa üldises koguenergias
  ei õigusta enam sellise toetuse säilitamist eesmärgiga tagada energiavarustuskindlus ELi tasandil
  .

| (2) | Subsideeritud söe väike osa
  liidu
  üldises koguenergias
  tähendab seda, et söetööstusele antav toetus saab korvata energia varustushäireid vaid piiratud ulatuses
  .
  Riigiabi söesektoris on aga vahepeal sedavõrd vähenenud, et ei põhjusta enam konkurentsimoonutusi. Minimaalne söetootmine liidus säilitaks juurdepääsu kodumaistele maardlatele strateegilise reservi loomise mõttes. |
| --- | --- |

(2)

Subsideeritud söe väike osa
  liidu
  üldises koguenergias
  tähendab seda, et söetööstusele antav toetus saab korvata energia varustushäireid vaid piiratud ulatuses
  .
  Riigiabi söesektoris on aga vahepeal sedavõrd vähenenud, et ei põhjusta enam konkurentsimoonutusi. Minimaalne söetootmine liidus säilitaks juurdepääsu kodumaistele maardlatele strateegilise reservi loomise mõttes.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Määruse (EÜ) nr 1407/2002 kehtivuse lõppemine sunnib mõnda liikmesriiki oma söekaevandused lühikese aja jooksul sulgema ja toime tulema märkimisväärsete sotsiaalsete ja piirkondlike tagajärgedega. |
| --- | --- |

(2 a)

Määruse (EÜ) nr 1407/2002 kehtivuse lõppemine sunnib mõnda liikmesriiki oma söekaevandused lühikese aja jooksul sulgema ja toime tulema märkimisväärsete sotsiaalsete ja piirkondlike tagajärgedega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| (2 b) | Kaevanduste sulgemise äärmiselt negatiivse sotsiaal-majandusliku mõju tõttu eelkõige väheasustatud piirkondades tuleks tulevastes eelarvetes kaaluda sihtotstarbeliste toetuste eraldamist ELi struktuurifondidest, isegi kui asjaomased piirkonnad asuvad väiksemate majanduslike probleemidega liikmesriikides. |
| --- | --- |

(2 b)

Kaevanduste sulgemise äärmiselt negatiivse sotsiaal-majandusliku mõju tõttu eelkõige väheasustatud piirkondades tuleks tulevastes eelarvetes kaaluda sihtotstarbeliste toetuste eraldamist ELi struktuurifondidest, isegi kui asjaomased piirkonnad asuvad väiksemate majanduslike probleemidega liikmesriikides.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 c (uus)

| (2 c) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 194 lõikele 2 on liikmesriikidel õigus määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimused, valida erinevate energiaallikate vahel ning määrata kindlaks oma energiavarustuse üldstruktuur. |
| --- | --- |

(2 c)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 194 lõikele 2 on liikmesriikidel õigus määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimused, valida erinevate energiaallikate vahel ning määrata kindlaks oma energiavarustuse üldstruktuur.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| (3) | ELi poliitika ergutada
  energia tootmisel
  taastuvate
  ja madala süsinikusisaldusega fossiilkütuste
  kasutamist ei õigusta konkurentsivõimetute söekaevanduste lõputut toetamist. Seetõttu ei tuleks määrusega (EÜ) nr 1407/2002 lubatud abiliikide võimaldamist lõputult jätkata
  . |
| --- | --- |

(3)

ELi poliitika ergutada
  energia tootmisel
  taastuvate
  ja madala süsinikusisaldusega fossiilkütuste
  kasutamist ei õigusta konkurentsivõimetute söekaevanduste lõputut toetamist. Seetõttu ei tuleks määrusega (EÜ) nr 1407/2002 lubatud abiliikide võimaldamist lõputult jätkata
  .

| (3) | Seoses liidu poliitikaga aidata
  energia tootmisel
  kasutada taastuvaid
  ja madala süsinikusisaldusega
  fossiilkütuseid peaksid liikmesriigid esitama kava selliste meetmete võtmiseks, mille eesmärk on leevendada söe kasutamise keskkonnamõju, näiteks energiatõhususe, taastuvenergia või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas. See kehtiks kõigi söeliikide ja igasuguste ressursside kohta. Tuleks siiski tunnistada, et subsideeritud söe asendamine subsideerimata söega ei too kaasa olulist kasu keskkonnakaitse seisukohast. |
| --- | --- |

(3)

Seoses liidu poliitikaga aidata
  energia tootmisel
  kasutada taastuvaid
  ja madala süsinikusisaldusega
  fossiilkütuseid peaksid liikmesriigid esitama kava selliste meetmete võtmiseks, mille eesmärk on leevendada söe kasutamise keskkonnamõju, näiteks energiatõhususe, taastuvenergia või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas. See kehtiks kõigi söeliikide ja igasuguste ressursside kohta. Tuleks siiski tunnistada, et subsideeritud söe asendamine subsideerimata söega ei too kaasa olulist kasu keskkonnakaitse seisukohast.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| (3 a) | Kuna kohalikke energiaallikaid liidus napib, on toetus söetööstusele õigustatud ELi poliitika alusel, millega ergutatakse energia tootmisel taastuvate ja madala süsinikusisaldusega fossiilkütuste kasutamist. Määrusega (EÜ) nr 1407/2002 lubatud abiliikide võimaldamist ei tuleks lõputult jätkata. Kuid igal juhul tuleks säilitada riigiabi, mis on mõeldud söe saastava mõju vähendamiseks. Sellest abi andmise tühistamisest tuleks kõrvale jätta kaevandused, mis pärast 10-aastast perioodi on konkurentsivõimelised, kuid vajavad endiselt riigiabi keskkonnatehnoloogia investeeringuteks. |
| --- | --- |

(3 a)

Kuna kohalikke energiaallikaid liidus napib, on toetus söetööstusele õigustatud ELi poliitika alusel, millega ergutatakse energia tootmisel taastuvate ja madala süsinikusisaldusega fossiilkütuste kasutamist. Määrusega (EÜ) nr 1407/2002 lubatud abiliikide võimaldamist ei tuleks lõputult jätkata. Kuid igal juhul tuleks säilitada riigiabi, mis on mõeldud söe saastava mõju vähendamiseks. Sellest abi andmise tühistamisest tuleks kõrvale jätta kaevandused, mis pärast 10-aastast perioodi on konkurentsivõimelised, kuid vajavad endiselt riigiabi keskkonnatehnoloogia investeeringuteks.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| (5) | Ilma et see piiraks üldiste riigiabi eeskirjade kohaldamist, peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta meetmeid, millega leevendada kõnealuste kaevanduste sulgemise sotsiaalseid ja piirkondlikke tagajärgi, see tähendab nende tegevus nõuetekohaselt lõpetada kaevanduste pöördumatu sulgemise kava kontekstis ja/või rahastada erakorralisi kulusid, eelkõige varasemast tegevusest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(5)

Ilma et see piiraks üldiste riigiabi eeskirjade kohaldamist, peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta meetmeid, millega leevendada kõnealuste kaevanduste sulgemise sotsiaalseid ja piirkondlikke tagajärgi, see tähendab nende tegevus nõuetekohaselt lõpetada kaevanduste pöördumatu sulgemise kava kontekstis ja/või rahastada erakorralisi kulusid, eelkõige varasemast tegevusest tulenevaid kohustusi.

| (5) | Ilma et see piiraks üldiste riigiabi eeskirjade kohaldamist, peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta meetmeid, millega leevendada kõnealuste kaevanduste
  võimaliku
  sulgemise sotsiaalseid ja piirkondlikke tagajärgi, see tähendab nende tegevus nõuetekohaselt lõpetada kaevanduste pöördumatu sulgemise kava kontekstis ja/või rahastada erakorralisi kulusid, eelkõige varasemast tegevusest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(5)

Ilma et see piiraks üldiste riigiabi eeskirjade kohaldamist, peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta meetmeid, millega leevendada kõnealuste kaevanduste
  võimaliku
  sulgemise sotsiaalseid ja piirkondlikke tagajärgi, see tähendab nende tegevus nõuetekohaselt lõpetada kaevanduste pöördumatu sulgemise kava kontekstis ja/või rahastada erakorralisi kulusid, eelkõige varasemast tegevusest tulenevaid kohustusi.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Viivitamata tuleks korraldada ümberõpe neile töötajatele, keda kaevanduste sulgemiskavad puudutavad, ja selleks tuleks uurida kõiki piirkondlikke, riiklikke ja liidu rahastamisvõimalusi. |
| --- | --- |

(5 a)

Viivitamata tuleks korraldada ümberõpe neile töötajatele, keda kaevanduste sulgemiskavad puudutavad, ja selleks tuleks uurida kõiki piirkondlikke, riiklikke ja liidu rahastamisvõimalusi.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 b (uus)

| (5 b) | Keskkonnakaitsemeetmete ja kaevanduste pikaajalise sulgemisega seotud kulude rahastamist on vaja jätkata pärast 2014. aastat. Söetööstusele antavate liikmesriikide toetuste ennatlik lõpetamine tooks asjaomastes piirkondades kaasa märkimisväärsed keskkonnaalased ja rahalised probleemid ning oleks lõppkokkuvõttes palju kulukam kui selliste toetuste järkjärguline lõpetamine. |
| --- | --- |

(5 b)

Keskkonnakaitsemeetmete ja kaevanduste pikaajalise sulgemisega seotud kulude rahastamist on vaja jätkata pärast 2014. aastat. Söetööstusele antavate liikmesriikide toetuste ennatlik lõpetamine tooks asjaomastes piirkondades kaasa märkimisväärsed keskkonnaalased ja rahalised probleemid ning oleks lõppkokkuvõttes palju kulukam kui selliste toetuste järkjärguline lõpetamine.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| (6) | Käesolev määrus märgib söesektori üleminekut sektorispetsiifilistelt eeskirjadelt kõigis sektorites kohaldatavatele üldistele riigiabi eeskirjadele. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev määrus märgib söesektori üleminekut sektorispetsiifilistelt eeskirjadelt kõigis sektorites kohaldatavatele üldistele riigiabi eeskirjadele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| (7) | Selleks et viia siseturul miinimumini abist tulenevaid konkurentsimoonutusi, peaks selline abi olema
  kahanev
  ja
  rangelt
  piirduma tootmisüksustega, mida kavatsetakse sulgeda pöördumatult. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et viia siseturul miinimumini abist tulenevaid konkurentsimoonutusi, peaks selline abi olema
  kahanev
  ja
  rangelt
  piirduma tootmisüksustega, mida kavatsetakse sulgeda pöördumatult.

| (7) | Selleks et viia siseturul miinimumini abist tulenevaid konkurentsimoonutusi, peaks selline abi olema
  langustendentsiga
  ja piirduma tootmisüksustega, mida kavatsetakse sulgeda pöördumatult
  , kui need üksused ei ole kavandatud sulgemiskuupäevaks konkurentsivõimeliseks muutunud
  . |
| --- | --- |

(7)

Selleks et viia siseturul miinimumini abist tulenevaid konkurentsimoonutusi, peaks selline abi olema
  langustendentsiga
  ja piirduma tootmisüksustega, mida kavatsetakse sulgeda pöördumatult
  , kui need üksused ei ole kavandatud sulgemiskuupäevaks konkurentsivõimeliseks muutunud
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| (7 a) | Endistes söekaevandustes keskkonna taastamine nõuab mitmeid meetmeid, näiteks tuleb kaevandusest eemaldada seadmed ning muuta kaevandus ohutuks, kaevandus korrastada ning eemaldada reovesi. Selliste taastamistööde rahastamine nõuab pikaajalist kavandamist. |
| --- | --- |

(7 a)

Endistes söekaevandustes keskkonna taastamine nõuab mitmeid meetmeid, näiteks tuleb kaevandusest eemaldada seadmed ning muuta kaevandus ohutuks, kaevandus korrastada ning eemaldada reovesi. Selliste taastamistööde rahastamine nõuab pikaajalist kavandamist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| (8) | Söele antava abi negatiivse keskkonnamõju leevendamiseks peaksid liikmesriigid esitama kava, mis sisaldab asjakohaseid meetmeid näiteks energiatõhususe, taastuvenergia või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(8)

Söele antava abi negatiivse keskkonnamõju leevendamiseks peaksid liikmesriigid esitama kava, mis sisaldab asjakohaseid meetmeid näiteks energiatõhususe, taastuvenergia või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas.

välja jäetud

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| (8 a) | Minimaalse söetootmistaseme tagamine ning muud meetmed, mille eesmärk on eelkõige edendada energiatootmist taastuvatest energiaallikatest, aitavad säilitada kohalike primaarenergiaallikate osakaalu, mis edendaks märkimisväärselt energiavarustuse kindlust Euroopa Liidus. Peale selle toetab kohalike primaarenergiaallikate kaasamine keskkonnaeesmärkide saavutamist säästva arengu kontekstis. Liidu kohalike energiaallikate edendamise raames, mille eesmärk on tasakaalustada liidu olulist sõltuvust impordist, tuleks kaaluda, kuidas täiendada kohalikke mittefossiilseid energiaallikaid fossiilsete energiaallikatega, süsi on mõnes liikmesriigis ainsaks kohaliku fossiilenergia allikaks. |
| --- | --- |

(8 a)

Minimaalse söetootmistaseme tagamine ning muud meetmed, mille eesmärk on eelkõige edendada energiatootmist taastuvatest energiaallikatest, aitavad säilitada kohalike primaarenergiaallikate osakaalu, mis edendaks märkimisväärselt energiavarustuse kindlust Euroopa Liidus. Peale selle toetab kohalike primaarenergiaallikate kaasamine keskkonnaeesmärkide saavutamist säästva arengu kontekstis. Liidu kohalike energiaallikate edendamise raames, mille eesmärk on tasakaalustada liidu olulist sõltuvust impordist, tuleks kaaluda, kuidas täiendada kohalikke mittefossiilseid energiaallikaid fossiilsete energiaallikatega, süsi on mõnes liikmesriigis ainsaks kohaliku fossiilenergia allikaks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 b (uus)

| (8 b) | Söel töötavad elektrijaamad asendaksid tõenäoliselt kodumaise söe importsöega, mis tooks kaasa suured transpordikulud ja negatiivse CO2-jalajälje, muutmata tegelikult elektri tootmisel tekkivat süsinikdioksiidiheite kogust. |
| --- | --- |

(8 b)

Söel töötavad elektrijaamad asendaksid tõenäoliselt kodumaise söe importsöega, mis tooks kaasa suured transpordikulud ja negatiivse CO2-jalajälje, muutmata tegelikult elektri tootmisel tekkivat süsinikdioksiidiheite kogust.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 c (uus)

| (8 c) | Söekaevandamise tingimused on asukohast olenevalt geoloogilises plaanis erinevad, samuti on poliitilise olukorra tõttu erinevad sotsiaalsed, ohutus- ja keskkonnastandardid (seoses kaevandus- ja keskkonnakahjudega). Nende erinevuste tõttu tekib ebasoodne konkurentsiolukord eeskätt liidu söe ja importsöe vahel, mis on liidu söetööstuses toonud kaasa põhjalikke ümberkorraldusmeetmeid ja viimaste aastakümnete jooksul tegevuse olulise vähendamise. |
| --- | --- |

(8 c)

Söekaevandamise tingimused on asukohast olenevalt geoloogilises plaanis erinevad, samuti on poliitilise olukorra tõttu erinevad sotsiaalsed, ohutus- ja keskkonnastandardid (seoses kaevandus- ja keskkonnakahjudega). Nende erinevuste tõttu tekib ebasoodne konkurentsiolukord eeskätt liidu söe ja importsöe vahel, mis on liidu söetööstuses toonud kaasa põhjalikke ümberkorraldusmeetmeid ja viimaste aastakümnete jooksul tegevuse olulise vähendamise.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 d (uus)

| (8 d) | Minimaalse söetootmise toetamine aitab ühtlasi säilitada liidu söekaevandamistehnoloogia ja puhta söepõletustehnoloogia olulist positsiooni ning võimaldab seda tehnoloogiat üle viia peamistesse söetootmispiirkondadesse kolmandates riikides ja kaasa aidata saasteainete ja kasvuhoonegaaside heite märkimisväärsele vähendamisele kogu maailmas. |
| --- | --- |

(8 d)

Minimaalse söetootmise toetamine aitab ühtlasi säilitada liidu söekaevandamistehnoloogia ja puhta söepõletustehnoloogia olulist positsiooni ning võimaldab seda tehnoloogiat üle viia peamistesse söetootmispiirkondadesse kolmandates riikides ja kaasa aidata saasteainete ja kasvuhoonegaaside heite märkimisväärsele vähendamisele kogu maailmas.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 e (uus)

| (8 e) | Sütt kasutatakse liidus peamiselt elektri tootmiseks ja väiksemal määral terasetööstuses vajaliku koksisöe tootmiseks. Keskkonnakaitse põhjustel tuleks võimalikult kiiresti lõpetada söe abil elektri tootmine säästva elektritootmise kasuks. Terasetööstuses seevastu ei ole ilmselt lähitulevikus veel võimalik söeta hakkama saada. Naftavarude kahanemist silmas pidades (nn naftatootmise tipp) tuleb lähtuda söe tähtsuse suurenemisest keemiatööstuse asendustoorainena. Seepärast ei tohiks pikas perspektiivis välistada juurdepääsu säilitamist liidu söemaardlatele eesmärgiga jätkata tehnilistel põhjustel minimaalset söetootmist, mis ei moonuta konkurentsi, isegi juhul, kui selleks on vaja pikema aja jooksul riigiabi. |
| --- | --- |

(8 e)

Sütt kasutatakse liidus peamiselt elektri tootmiseks ja väiksemal määral terasetööstuses vajaliku koksisöe tootmiseks. Keskkonnakaitse põhjustel tuleks võimalikult kiiresti lõpetada söe abil elektri tootmine säästva elektritootmise kasuks. Terasetööstuses seevastu ei ole ilmselt lähitulevikus veel võimalik söeta hakkama saada. Naftavarude kahanemist silmas pidades (nn naftatootmise tipp) tuleb lähtuda söe tähtsuse suurenemisest keemiatööstuse asendustoorainena. Seepärast ei tohiks pikas perspektiivis välistada juurdepääsu säilitamist liidu söemaardlatele eesmärgiga jätkata tehnilistel põhjustel minimaalset söetootmist, mis ei moonuta konkurentsi, isegi juhul, kui selleks on vaja pikema aja jooksul riigiabi.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| (9 a) | Ettevõtetele tuleks kooskõlas „saastaja maksab” põhimõttega ja väliskulude kajastamise vajaduse tõttu kehtestada kohustus katta nende tegevusest põhjustatud lühi- ja pikaajalise keskkonnakahju heastamise kulud. |
| --- | --- |

(9 a)

Ettevõtetele tuleks kooskõlas „saastaja maksab” põhimõttega ja väliskulude kajastamise vajaduse tõttu kehtestada kohustus katta nende tegevusest põhjustatud lühi- ja pikaajalise keskkonnakahju heastamise kulud.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| (10) | Selle ülesande täitmisel peaks Euroopa Komisjon tagama normaalsete konkurentsitingimuste loomise, säilitamise ja järgimise. Eelkõige elektriturgu silmas pidades ei tohiks söetööstusele antav abi mõjutada elektritootjatele kättesaadavat primaarenergia allikate valikut. Seetõttu peaksid lepinguosalised söehindades ja -kogustes vabalt kokku leppima, võttes arvesse maailmaturul valitsevaid tingimusi. |
| --- | --- |

(10)

Selle ülesande täitmisel peaks Euroopa Komisjon tagama normaalsete konkurentsitingimuste loomise, säilitamise ja järgimise. Eelkõige elektriturgu silmas pidades ei tohiks söetööstusele antav abi mõjutada elektritootjatele kättesaadavat primaarenergia allikate valikut. Seetõttu peaksid lepinguosalised söehindades ja -kogustes vabalt kokku leppima, võttes arvesse maailmaturul valitsevaid tingimusi.

| (10) | Selle ülesande täitmisel peaks komisjon tagama normaalsete konkurentsitingimuste loomise, säilitamise ja järgimise. Eelkõige elektriturgu silmas pidades ei tohiks söetööstusele antav abi mõjutada elektritootjatele kättesaadavat primaarenergia allikate valikut. Seetõttu peaksid lepinguosalised söehindades ja -kogustes vabalt kokku leppima, võttes arvesse maailmaturul valitsevaid tingimusi.
  Energiahindade tõenäolist tõusu silmas pidades peaks komisjon korrapäraselt läbi vaatama liidu söe potentsiaalse panuse energiajulgeolekusse. |
| --- | --- |

(10)

Selle ülesande täitmisel peaks komisjon tagama normaalsete konkurentsitingimuste loomise, säilitamise ja järgimise. Eelkõige elektriturgu silmas pidades ei tohiks söetööstusele antav abi mõjutada elektritootjatele kättesaadavat primaarenergia allikate valikut. Seetõttu peaksid lepinguosalised söehindades ja -kogustes vabalt kokku leppima, võttes arvesse maailmaturul valitsevaid tingimusi.
  Energiahindade tõenäolist tõusu silmas pidades peaks komisjon korrapäraselt läbi vaatama liidu söe potentsiaalse panuse energiajulgeolekusse.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2

2.   Abi hõlmab ainult kulusid, mis on seotud söe kasutamisega elektritootmisel, soojuse ja elektrienergia koostootmisel, koksitootmisel ning terasetööstuses kasutatavate kõrgahjude kütmisel, kui selline kasutamine toimub ELis.

2.   Abi hõlmab kulusid, mis on seotud söe kasutamisega elektritootmisel, soojuse ja elektrienergia koostootmisel, koksitootmisel ning terasetööstuses kasutatavate kõrgahjude kütmisel
  , samuti söe saasteainete heitkoguste vähendamisele suunatud uuringute ja tehnoloogiaga,
  kui selline kasutamine toimub ELis.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt a

| a) | asjaomaste tootmisüksuste tegevus peab moodustama osa sulgemiskavast, mille tähtpäev on hiljemalt
  1. oktoober 2014
  ; |
| --- | --- |

a)

asjaomaste tootmisüksuste tegevus peab moodustama osa sulgemiskavast, mille tähtpäev on hiljemalt
  1. oktoober 2014
  ;

| a) | asjaomaste tootmisüksuste tegevus peab moodustama osa sulgemiskavast, mille tähtaeg on hiljemalt
  31. detsember 2018
  . |
| --- | --- |

a)

asjaomaste tootmisüksuste tegevus peab moodustama osa sulgemiskavast, mille tähtaeg on hiljemalt
  31. detsember 2018
  .

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b

| b) | asjaomased tootmisüksused tuleb sulgemiskava kohaselt lõplikult sulgeda; |
| --- | --- |

b)

asjaomased tootmisüksused tuleb sulgemiskava kohaselt lõplikult sulgeda;

| b) | asjaomased tootmisüksused tuleb sulgemiskava kohaselt lõplikult sulgeda,
  välja arvatud juhul, kui nad on kavas ettenähtud tähtajaks muutunud konkurentsivõimeliseks ja ELi energianõudlus nõuab nende tegevuse jätkamist
  ; |
| --- | --- |

b)

asjaomased tootmisüksused tuleb sulgemiskava kohaselt lõplikult sulgeda,
  välja arvatud juhul, kui nad on kavas ettenähtud tähtajaks muutunud konkurentsivõimeliseks ja ELi energianõudlus nõuab nende tegevuse jätkamist
  ;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt f

| f) | liikmesriigi poolt
  ettevõttele
  antava sulgemisabi kogusumma peab kahanema
  , kusjuures kahanemine teineteisele järgnevate viieteistkuuliste ajavahemike kohta ei või olla väiksem kui 33 % sulgemiskava esimesel viieteistkuulisel ajavahemikul antud abist
  ; |
| --- | --- |

f)

liikmesriigi poolt
  ettevõttele
  antava sulgemisabi kogusumma peab kahanema
  , kusjuures kahanemine teineteisele järgnevate viieteistkuuliste ajavahemike kohta ei või olla väiksem kui 33 % sulgemiskava esimesel viieteistkuulisel ajavahemikul antud abist
  ;

| f) | liikmesriigi poolt antava sulgemisabi kogusumma peab kahanema; |
| --- | --- |

f)

liikmesriigi poolt antava sulgemisabi kogusumma peab kahanema;

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt h

| h) | liikmesriik peab esitama kava selliste meetmete võtmiseks, mille eesmärk on leevendada söe kasutamise keskkonnamõju, näiteks energiatõhususe, taastuvenergia või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas. Kõnealusesse kavasse selliste meetmete lisamine, mis kujutavad endast riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses, ei piira liikmesriigi suhtes kohaldatavat teatamis- ja ooteaja kohustust, mis tuleneb sellistele meetmetele ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 ega kõnealuste meetmete siseturuga kooskõlas olemise nõuet. |
| --- | --- |

h)

liikmesriik peab esitama kava selliste meetmete võtmiseks, mille eesmärk on leevendada söe kasutamise keskkonnamõju, näiteks energiatõhususe, taastuvenergia või süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise valdkonnas. Kõnealusesse kavasse selliste meetmete lisamine, mis kujutavad endast riigiabi artikli 107 lõike 1 tähenduses, ei piira liikmesriigi suhtes kohaldatavat teatamis- ja ooteaja kohustust, mis tuleneb sellistele meetmetele ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 ega kõnealuste meetmete siseturuga kooskõlas olemise nõuet.

välja jäetud

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

2.   Kui lõike 1 kohaselt abi saavaid tootmisüksusi komisjoni poolt sulgemiskavas heakskiidetud kuupäeval ei suleta, tagastab asjaomane liikmesriik kogu sulgemiskavaga hõlmatud ajavahemiku eest antud abi.

2.   Kui lõike 1 kohaselt abi saavaid tootmisüksusi komisjoni poolt sulgemiskavas heakskiidetud kuupäeval ei suleta
  ja need ei ole selleks kuupäevaks muutunud konkurentsivõimeliseks
  , tagastab asjaomane liikmesriik kogu sulgemiskavaga hõlmatud ajavahemiku eest antud abi.

---

Kolmapäev, 24. november 2010

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/185

---

Kolmapäev, 24. november 2010Paranduseelarve nr 8/2010 projekt, III jagu - Komisjon - Euroopa Liidu Solidaarsusfond: üleujutused Iirimaal - ESFi meetmete lõpuleviimine – 1. eesmärk (2000–2006)

P7_TA(2010)0427

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta resolutsioon nõukogu seisukoha kohta Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 8/2010 projekti kohta, III jagu – Komisjon (16722/2010 – C7-0388/2010 – 2010/2217(BUD))

2012/C 99 E/46

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314, ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009. aastal (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 17. detsembril 2009. aastal (2);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 24. septembril 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 8/2010 projekti (KOM(2010)0533); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. septembril 2010. aastal esitatud Euroopa Liidu 2010. aasta paranduseelarve nr 8/2010 projekti (KOM(2010)0533);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. novembri 2010. aasta seisukohta paranduseelarve nr 8/2010 projekti kohta (16722/2010 – C7-0388/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. novembri 2010. aasta seisukohta paranduseelarve nr 8/2010 projekti kohta (16722/2010 – C7-0388/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 75b ja 75e;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0327/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0327/2010),

| A. | arvestades, et 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 8/2010 projekt hõlmab järgmisi punkte:






  — | Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 13 022 500 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses Iirimaad kahjustanud üleujutuste tagajärgedega; |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et 2010. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 8/2010 projekt hõlmab järgmisi punkte:

—

Euroopa Liidu solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 13 022 500 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses Iirimaad kahjustanud üleujutuste tagajärgedega;

| — | vastav maksete assigneeringute vähendamine 13 022 500 euro ulatuses eelarvereal 04 02 01 – Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) meetmete lõpuleviimine – 1. eesmärk (2000–2006); |
| --- | --- |

—

vastav maksete assigneeringute vähendamine 13 022 500 euro ulatuses eelarvereal 04 02 01 – Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) meetmete lõpuleviimine – 1. eesmärk (2000–2006);

| B. | arvestades, et paranduseelarve nr 8/2010 projekti eesmärk on ametlikult korrigeerida 2010. aasta eelarvet, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve nr 8/2010 projekti eesmärk on ametlikult korrigeerida 2010. aasta eelarvet,

| 1. | võtab paranduseelarve nr 8/2010 projekti teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

võtab paranduseelarve nr 8/2010 projekti teadmiseks;

| 2. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 8/2010 projekti kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 7/2010 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve nr 8/2010 projekti kohta muutmata kujul heaks ning teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 7/2010 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 64, 12.3.2010.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/186 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/186

---

Kolmapäev, 24. november 2010EÜ ja Moldova vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll ***

P7_TA(2010)0428

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, millega sõlmitakse partnerlus- ja koostöölepingu (millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel) protokoll, milles käsitletakse Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi vahelist raamlepingut Moldova Vabariigi liidu programmides osalemise üldpõhimõtete kohta (10496/2010 – C7-0330/2010 – 2010/0102(NLE))

2012/C 99 E/47

(Nõusolek)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10496/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (10496/2010);

| — | võttes arvesse 28. novembril 1994 sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembril 1994 sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahel (1);

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 114, 168, 169, 172, artikli 173 lõikele 3, artiklitele 188, 192, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a, artikli 218 lõikele 7 ning artikli 218 lõike 8 teisele lõigule (C7-0330/2010); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 114, 168, 169, 172, artikli 173 lõikele 3, artiklitele 188, 192, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a, artikli 218 lõikele 7 ning artikli 218 lõike 8 teisele lõigule (C7-0330/2010);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 8;

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0300/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A7-0300/2010),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Moldova Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Moldova Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  EÜT L 181, 24.6.1998, lk 3.

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/187 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/187

---

Kolmapäev, 24. november 2010Teave ravimite kohta (ravimeid käsitlevad ühenduse eeskirjad) ***I

P7_TA(2010)0429

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega (KOM(2008)0663 – C6-0516/2008 – 2008/0256(COD))

2012/C 99 E/48

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0663); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0663);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0516/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0516/2008);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2009. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2009. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0290/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0290/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 18.

(2)  ELT C 79, 27.3.2010, lk 50.

---

Kolmapäev, 24. november 2010P7_TC1-COD(2008)0256

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/.../EL, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) seoses retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta patsientidele ja üldsusele antava teabega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/83/EÜ (4) sätestatakse ühtlustatud raamistik inimtervishoius kasutatavate ravimite reklaamimiseks. Eelkõige keelatakse retsepti alusel väljastatavate ravimite reklaam üldsusele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/83/EÜ (4) sätestatakse ühtlustatud raamistik inimtervishoius kasutatavate ravimite reklaamimiseks. Eelkõige keelatakse retsepti alusel väljastatavate ravimite reklaam üldsusele.

| (2) | Teavitamise valdkonnas sätestatakse direktiivis 2001/83/EÜ üksikasjalikud eeskirjad teabeotstarbeliste dokumentide kohta, mis peavad olema lisatud müügiloale: ravimi omaduste kokkuvõte (edastamiseks tervishoiutöötajatele) ja
  patsientidele suunatud
  pakendi infoleht (lisatakse patsiendile väljastatava toote pakendile). Teisalt on kõnealuses direktiivis müügiloa omaniku poolt
  patsientidele ja
  üldsusele
  kättesaadavaks tehtava
  teabega seoses sätestatud vaid, et teatavad teavitustoimingud ei kuulu reklaami eeskirjade alla, kuid ei kehtestata ühtlustatud raamistikku sellise ravimiteabe sisule ja kvaliteedile, mis ei ole ette nähtud müügi edendamiseks, ega ka kõnealuse teabe
  kättesaamist võimaldavatele
  kanalitele. |
| --- | --- |

(2)

Teavitamise valdkonnas sätestatakse direktiivis 2001/83/EÜ üksikasjalikud eeskirjad teabeotstarbeliste dokumentide kohta, mis peavad olema lisatud müügiloale: ravimi omaduste kokkuvõte (edastamiseks tervishoiutöötajatele) ja
  patsientidele suunatud
  pakendi infoleht (lisatakse patsiendile väljastatava toote pakendile). Teisalt on kõnealuses direktiivis müügiloa omaniku poolt
  patsientidele ja
  üldsusele
  kättesaadavaks tehtava
  teabega seoses sätestatud vaid, et teatavad teavitustoimingud ei kuulu reklaami eeskirjade alla, kuid ei kehtestata ühtlustatud raamistikku sellise ravimiteabe sisule ja kvaliteedile, mis ei ole ette nähtud müügi edendamiseks, ega ka kõnealuse teabe
  kättesaamist võimaldavatele
  kanalitele.

| (3) | Lähtudes direktiivi 2001/83/EÜ artiklist 88a, esitas komisjon 20. detsembril 2007 teatise seoses aruandega, mis käsitleb kehtivat tava patsientide ravimitest teavitamisel. Aruandest järeldub, et liikmesriikides teabe andmise kohta kehtestatud eeskirjad ja tavad on erinevad, mis on tekitanud olukorra, kus patsientide ja laiema üldsuse võimalused
  teabele
  juurdepääsuks
  seoses teabega patsientidele suunatud pakendi infolehel ja ravimi omaduste kokkuvõttes
  ei ole võrdsed.
  Selline põhjendamatu ebavõrdsus juurdepääsu osas teabele, mis on avalikult kättesaadav teistes liikmesriikides, tuleks lõpetada. |
| --- | --- |

(3)

Lähtudes direktiivi 2001/83/EÜ artiklist 88a, esitas komisjon 20. detsembril 2007 teatise seoses aruandega, mis käsitleb kehtivat tava patsientide ravimitest teavitamisel. Aruandest järeldub, et liikmesriikides teabe andmise kohta kehtestatud eeskirjad ja tavad on erinevad, mis on tekitanud olukorra, kus patsientide ja laiema üldsuse võimalused
  teabele
  juurdepääsuks
  seoses teabega patsientidele suunatud pakendi infolehel ja ravimi omaduste kokkuvõttes
  ei ole võrdsed.
  Selline põhjendamatu ebavõrdsus juurdepääsu osas teabele, mis on avalikult kättesaadav teistes liikmesriikides, tuleks lõpetada.

| (4) | Kehtiva õigusliku raamistiku kohaldamise käigus saadud kogemused osutavad, et ▐ reklaami ja teabe mõisteid tõlgendatakse liidu tasandil väga erinevalt
  , mis võib põhjustada olukordi, kus üldsus puutub kokku varjatud reklaamiga. Selle tulemusel võidakse jätta teatavate liikmesriikide kodanikud ilma õigusest juurdepääsule kõrge kvaliteediga ja mitte reklaamina mõeldud teabele ravimite kohta nende oma keeles. Patsientide ohutuse tagamiseks tuleks mõisteid „reklaam” ja „teave” kõigis liikmesriikides määratleda ja tõlgendada ühtsetel alustel. |
| --- | --- |

(4)

Kehtiva õigusliku raamistiku kohaldamise käigus saadud kogemused osutavad, et ▐ reklaami ja teabe mõisteid tõlgendatakse liidu tasandil väga erinevalt
  , mis võib põhjustada olukordi, kus üldsus puutub kokku varjatud reklaamiga. Selle tulemusel võidakse jätta teatavate liikmesriikide kodanikud ilma õigusest juurdepääsule kõrge kvaliteediga ja mitte reklaamina mõeldud teabele ravimite kohta nende oma keeles. Patsientide ohutuse tagamiseks tuleks mõisteid „reklaam” ja „teave” kõigis liikmesriikides määratleda ja tõlgendada ühtsetel alustel.

| (5) | Patsientidele ja üldsusele teabe kättesaadavaks tegemise
  liidu
  eeskirjade
  erinev tõlgendamine ja erinevused teavitamist käsitlevates riiklikes õigusnormides takistavad
  patsientidele ja üldsusele teabe kättesaadavaks tegemise
  liidu
  eeskirjade
  ühtset kohaldamist ning piiravad ravimi omaduste kokkuvõttes ja
  patsientidele suunatud pakendi
  infolehel esitatavat teavet käsitlevate sätete tõhusust. Kuigi kõnealused eeskirjad on täielikult kooskõlastatud, et tagada rahvatervise samaväärne kaitse kogu liidus, ei ole eesmärk saavutatav, kui
  sellise
  olulise teabe
  kättesaadavaks tegemist
  käsitlevad riiklikud eeskirjad on niivõrd erinevad. |
| --- | --- |

(5)

Patsientidele ja üldsusele teabe kättesaadavaks tegemise
  liidu
  eeskirjade
  erinev tõlgendamine ja erinevused teavitamist käsitlevates riiklikes õigusnormides takistavad
  patsientidele ja üldsusele teabe kättesaadavaks tegemise
  liidu
  eeskirjade
  ühtset kohaldamist ning piiravad ravimi omaduste kokkuvõttes ja
  patsientidele suunatud pakendi
  infolehel esitatavat teavet käsitlevate sätete tõhusust. Kuigi kõnealused eeskirjad on täielikult kooskõlastatud, et tagada rahvatervise samaväärne kaitse kogu liidus, ei ole eesmärk saavutatav, kui
  sellise
  olulise teabe
  kättesaadavaks tegemist
  käsitlevad riiklikud eeskirjad on niivõrd erinevad.

| (6) | Riiklike meetmete erinevus mõjutab tõenäoliselt samuti ravimite siseturu nõuetekohast toimimist ning müügiloa omanike võimalused teabe
  kättesaadavaks tegemiseks
  ravimite kohta ei ole kõikides liikmesriikides samad, sest ühes liikmesriigis
  kättesaadavaks tehtud
  teave võib mõjutada turgu ka teistes liikmesriikides. Mõju on veelgi suurem nende ravimite puhul, mille ravimiinfo (ravimi omaduste kokkuvõtte ja
  patsientidele suunatud pakendi
  infoleht) on liidu tasandil kooskõlastatud. See hõlmab ravimeid, millele on liikmesriikide poolt antud luba direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükis sätestatud vastastikuse tunnustamise raamistiku kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Riiklike meetmete erinevus mõjutab tõenäoliselt samuti ravimite siseturu nõuetekohast toimimist ning müügiloa omanike võimalused teabe
  kättesaadavaks tegemiseks
  ravimite kohta ei ole kõikides liikmesriikides samad, sest ühes liikmesriigis
  kättesaadavaks tehtud
  teave võib mõjutada turgu ka teistes liikmesriikides. Mõju on veelgi suurem nende ravimite puhul, mille ravimiinfo (ravimi omaduste kokkuvõtte ja
  patsientidele suunatud pakendi
  infoleht) on liidu tasandil kooskõlastatud. See hõlmab ravimeid, millele on liikmesriikide poolt antud luba direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükis sätestatud vastastikuse tunnustamise raamistiku kohaselt.

| (7) | Eeltoodut silmas pidades ning võttes arvesse tehnoloogia arengut, kaasaegseid sidevahendeid ja asjaolu, et kõikjal liidus on patsiendid tervishoiuvaldkonnas üha aktiivsemad, on vaja muuta kehtivaid õigusakte, et vähendada erinevusi teabele juurdepääsul ja tagada kõrge kvaliteediga, objektiivne, usaldusväärne ja mitte reklaamina mõeldud teave ravimite kohta
  , pöörates rõhku patsientide õigustele ja huvidele. Neil peaks olema õigus pääseda hõlpsasti juurde teatavale teabele, nagu ravimi omaduste kokkuvõte ning patsientidele suunatud pakendi infoleht elektroonilisel ja trükitud kujul. Seetõttu on sõltumatu, objektiivse ja mitte reklaamina mõeldud teabe jaoks vaja sertifitseeritud ja registreeritud veebilehti
  . |
| --- | --- |

(7)

Eeltoodut silmas pidades ning võttes arvesse tehnoloogia arengut, kaasaegseid sidevahendeid ja asjaolu, et kõikjal liidus on patsiendid tervishoiuvaldkonnas üha aktiivsemad, on vaja muuta kehtivaid õigusakte, et vähendada erinevusi teabele juurdepääsul ja tagada kõrge kvaliteediga, objektiivne, usaldusväärne ja mitte reklaamina mõeldud teave ravimite kohta
  , pöörates rõhku patsientide õigustele ja huvidele. Neil peaks olema õigus pääseda hõlpsasti juurde teatavale teabele, nagu ravimi omaduste kokkuvõte ning patsientidele suunatud pakendi infoleht elektroonilisel ja trükitud kujul. Seetõttu on sõltumatu, objektiivse ja mitte reklaamina mõeldud teabe jaoks vaja sertifitseeritud ja registreeritud veebilehti
  .

| (8) | Üldsusele suunatud ravimiinfo
  põhiliseks
  allikaks peaksid olema jätkuvalt liikmesriikide pädevad asutused ja tervishoiutöötajad.
  Samas kui ravimite kohta on juba olemas suurel hulgal sõltumatut teavet, näiteks riigiasutuste või tervishoiutöötajate pakutud teave, erineb olukord liikmesriigiti ja erinevate olemasolevate ravimite osas väga suurel määral.
  Liikmesriigid
  ja komisjon
  peaksid
  tegema suuremaid jõupingutusi, et hõlbustada
  kodanike juurdepääsu kõrge kvaliteediga teabele asjakohaste sidekanalite kaudu. ▐ |
| --- | --- |

(8)

Üldsusele suunatud ravimiinfo
  põhiliseks
  allikaks peaksid olema jätkuvalt liikmesriikide pädevad asutused ja tervishoiutöötajad.
  Samas kui ravimite kohta on juba olemas suurel hulgal sõltumatut teavet, näiteks riigiasutuste või tervishoiutöötajate pakutud teave, erineb olukord liikmesriigiti ja erinevate olemasolevate ravimite osas väga suurel määral.
  Liikmesriigid
  ja komisjon
  peaksid
  tegema suuremaid jõupingutusi, et hõlbustada
  kodanike juurdepääsu kõrge kvaliteediga teabele asjakohaste sidekanalite kaudu. ▐

| (9) | Piiramata liikmesriikide pädevate asutuste ja tervishoiutöötajate olulist rolli patsientide ja üldsuse paremal teavitamisel, võivad ravimi müügiloa omanikud olla täiendavaks allikaks ravimite kohta mitte reklaamina mõeldud teabe saamisel. Käesoleva direktiiviga tuleks seega luua õiguslik raamistik, mis reguleeriks müügiloa omanike poolt patsientidele ja üldsusele spetsiifilise ravimiinfo kättesaadavaks tegemist. Retsepti alusel väljastatavate ravimite patsientidele ja üldsusele reklaamimise keeld peaks säilima. |
| --- | --- |

(9)

Piiramata liikmesriikide pädevate asutuste ja tervishoiutöötajate olulist rolli patsientide ja üldsuse paremal teavitamisel, võivad ravimi müügiloa omanikud olla täiendavaks allikaks ravimite kohta mitte reklaamina mõeldud teabe saamisel. Käesoleva direktiiviga tuleks seega luua õiguslik raamistik, mis reguleeriks müügiloa omanike poolt patsientidele ja üldsusele spetsiifilise ravimiinfo kättesaadavaks tegemist. Retsepti alusel väljastatavate ravimite patsientidele ja üldsusele reklaamimise keeld peaks säilima.

| (10) | Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on asjakohane piirata käesoleva direktiivi kohaldamisala ainult retsepti alusel väljastatavate
  ravimite kohta teabe kättesaadavaks tegemisega
  , kuna kehtivad liidu eeskirjad lubavad teatavatel tingimustel reklaamida
  patsientidele ja
  üldsusele ilma retseptita väljastatavaid ravimeid.
  Käesoleva direktiivi sätted ei piira teiste isikute või ühenduste, eeskätt ajakirjanduse või patsientide ja patsientide ühenduste õigust väljendada oma seisukohti ainult retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta, tingimusel et nad tegutsevad sõltumatult ja mitte otseselt või kaudselt ravimi müügiloa omaniku nimel, juhendamisel või huvides. Käesolev direktiiv kohustab liikmesriike lubama teatud kanalite kaudu ja nõuetekohase järelevalve all müügiloa omanikul või tema nimel tegutseval kolmandal isikul teha patsientidele ja üldsusele kättesaadavaks teatud teavet lubatud retseptiravimite kohta. Direktiivi 2001/83/EÜ VIIIa jaotise alla mitte kuuluv teavitamine on lubatud tingimusel, et see ei kujuta endast reklaami. |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on asjakohane piirata käesoleva direktiivi kohaldamisala ainult retsepti alusel väljastatavate
  ravimite kohta teabe kättesaadavaks tegemisega
  , kuna kehtivad liidu eeskirjad lubavad teatavatel tingimustel reklaamida
  patsientidele ja
  üldsusele ilma retseptita väljastatavaid ravimeid.
  Käesoleva direktiivi sätted ei piira teiste isikute või ühenduste, eeskätt ajakirjanduse või patsientide ja patsientide ühenduste õigust väljendada oma seisukohti ainult retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta, tingimusel et nad tegutsevad sõltumatult ja mitte otseselt või kaudselt ravimi müügiloa omaniku nimel, juhendamisel või huvides. Käesolev direktiiv kohustab liikmesriike lubama teatud kanalite kaudu ja nõuetekohase järelevalve all müügiloa omanikul või tema nimel tegutseval kolmandal isikul teha patsientidele ja üldsusele kättesaadavaks teatud teavet lubatud retseptiravimite kohta. Direktiivi 2001/83/EÜ VIIIa jaotise alla mitte kuuluv teavitamine on lubatud tingimusel, et see ei kujuta endast reklaami.

| (11) | Tuleks kehtestada eeskirjad, mis tagaksid, et kättesaadav on vaid kõrge kvaliteediga ja mitte reklaamina mõeldud teave retsepti alusel väljastatavate
  lubatud
  ravimitega seotud eeliste ja ohtude kohta. Teabe puhul peaks võtma arvesse patsientide vajadusi ja ootusi, et anda patsientidele otsustusõigus, võimaldada neil teha teadlikke valikuid ja tagada ravimite mõistlik kasutamine. Seepärast peaks
  patsientidele või üldsusele suunatud
  kogu teave retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta
  olema eelnevalt heaks kiidetud pädevate asutuste poolt ja tehtud kättesaadavaks ainult heakskiidetud vormis
  . |
| --- | --- |

(11)

Tuleks kehtestada eeskirjad, mis tagaksid, et kättesaadav on vaid kõrge kvaliteediga ja mitte reklaamina mõeldud teave retsepti alusel väljastatavate
  lubatud
  ravimitega seotud eeliste ja ohtude kohta. Teabe puhul peaks võtma arvesse patsientide vajadusi ja ootusi, et anda patsientidele otsustusõigus, võimaldada neil teha teadlikke valikuid ja tagada ravimite mõistlik kasutamine. Seepärast peaks
  patsientidele või üldsusele suunatud
  kogu teave retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta
  olema eelnevalt heaks kiidetud pädevate asutuste poolt ja tehtud kättesaadavaks ainult heakskiidetud vormis
  .

| (12) | Selleks et tagada ainult kõrge kvaliteediga teabe kättesaadavaks tegemine müügiloa omanike poolt ning eristada reklaami mitte reklaamina mõeldud teabest, tuleks kindlaks määrata
  kättesaadavaks tehtava
  teabe liigid.
  Müügiloa omanikud peaksid kättesaadavaks tegema heakskiidetud ja kõige ajakohasema ravimi omaduste kokkuvõtete, märgistuse ja patsientidele suunatud pakendi infolehe sisu ning üldsusele kättesaadava hindamisaruande versiooni.
  On asjakohane lubada müügiloa omanikel
  teha kättesaadavaks muud
  täpselt määratletud
  ravimialast teavet
  . |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada ainult kõrge kvaliteediga teabe kättesaadavaks tegemine müügiloa omanike poolt ning eristada reklaami mitte reklaamina mõeldud teabest, tuleks kindlaks määrata
  kättesaadavaks tehtava
  teabe liigid.
  Müügiloa omanikud peaksid kättesaadavaks tegema heakskiidetud ja kõige ajakohasema ravimi omaduste kokkuvõtete, märgistuse ja patsientidele suunatud pakendi infolehe sisu ning üldsusele kättesaadava hindamisaruande versiooni.
  On asjakohane lubada müügiloa omanikel
  teha kättesaadavaks muud
  täpselt määratletud
  ravimialast teavet
  .

| (13) | Pädevad asutused peaksid müügiloa väljastamise menetluse käigus kiitma heaks ravimi omaduste kokkuvõtte, märgistuse ja patsientidele suunatud pakendi infolehe ning üldsusele kättesaadava hindamisaruande versiooni või nende dokumentide ajakohastatud versioonid. Seetõttu ei tuleks selle teabe suhtes kohaldada täiendavat heakskiitmist enne selle kättesaadavaks tegemist käesoleva direktiivi kohaselt. |
| --- | --- |

(13)

Pädevad asutused peaksid müügiloa väljastamise menetluse käigus kiitma heaks ravimi omaduste kokkuvõtte, märgistuse ja patsientidele suunatud pakendi infolehe ning üldsusele kättesaadava hindamisaruande versiooni või nende dokumentide ajakohastatud versioonid. Seetõttu ei tuleks selle teabe suhtes kohaldada täiendavat heakskiitmist enne selle kättesaadavaks tegemist käesoleva direktiivi kohaselt.

| (14) | Selleks et
  patsientidele ja
  üldsusele mittevajaliku teabe avaldamine ei kahjustaks reklaamikeelu tõhusust, peaks
  patsiente ja
  üldsust ainult retsepti alusel väljastatavatest ravimitest teavitama vaid teatavate sidekanalite, sh Interneti ▐ kaudu.
  Kui teave tehakse kättesaadavaks
  teles, ▐ raadios
  , ajalehtedes, ajakirjades ja samalaadsetes väljaannetes
  , ei ole võimalik patsiente mittevajaliku teabe eest kaitsta ning seepärast ei tohiks
  teabe
  sellist
  kättesaadavaks tegemist
  lubada. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et
  patsientidele ja
  üldsusele mittevajaliku teabe avaldamine ei kahjustaks reklaamikeelu tõhusust, peaks
  patsiente ja
  üldsust ainult retsepti alusel väljastatavatest ravimitest teavitama vaid teatavate sidekanalite, sh Interneti ▐ kaudu.
  Kui teave tehakse kättesaadavaks
  teles, ▐ raadios
  , ajalehtedes, ajakirjades ja samalaadsetes väljaannetes
  , ei ole võimalik patsiente mittevajaliku teabe eest kaitsta ning seepärast ei tohiks
  teabe
  sellist
  kättesaadavaks tegemist
  lubada.

| (15) | Internetil on patsientide teavitamisel oluline tähtsus ning see suureneb veelgi. Internet võimaldab peaaegu piiramatut juurdepääsu teabele hoolimata riiklikest piirangutest. Võttes arvesse Internetis avaldatud teabe piiriülest iseloomu ja selleks, et toetada liikmesriikide koostööd, tuleks kehtestada erieeskirjad veebilehtede järelevalve korraldamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Internetil on patsientide teavitamisel oluline tähtsus ning see suureneb veelgi. Internet võimaldab peaaegu piiramatut juurdepääsu teabele hoolimata riiklikest piirangutest. Võttes arvesse Internetis avaldatud teabe piiriülest iseloomu ja selleks, et toetada liikmesriikide koostööd, tuleks kehtestada erieeskirjad veebilehtede järelevalve korraldamiseks.

| (16) | Ainult retsepti alusel väljastatavaid
  lubatud
  ravimeid puudutava teabe järelevalve
  vastavalt käesolevale direktiivile
  peaks tagama, et müügiloa omanikud
  teevad kättesaadavaks
  ainult direktiiviga 2001/83/EÜ kooskõlas
  oleva teabe
  . Liikmesriigid peaksid võtma vastu eeskirjad, millega luuakse tõhus järelevalvesüsteem ja tagatakse sätete mittetäitmisel eeskirjade tõhus jõustamine.
  Järjepidevuse tagamiseks tuleks neid eeskirju ühtlustada liidu tasandil. Mittevastavuse puhul tuleks kehtestada menetlused, mille kohaselt müügiloa omanikud oleksid neid puudutavate juhtumite puhul esindatud ja neid kuulataks ära.
  Järelevalve peaks toetuma teabe kontrollimisele enne selle
  kättesaadavaks tegemist. Kättesaadavaks võib teha ainult sellist teavet, mille pädevad asutused on eelnevalt
  heaks kiitnud ▐, ja
  teavet võib kättesaadavaks teha ainult heakskiidetud kujul
  . |
| --- | --- |

(16)

Ainult retsepti alusel väljastatavaid
  lubatud
  ravimeid puudutava teabe järelevalve
  vastavalt käesolevale direktiivile
  peaks tagama, et müügiloa omanikud
  teevad kättesaadavaks
  ainult direktiiviga 2001/83/EÜ kooskõlas
  oleva teabe
  . Liikmesriigid peaksid võtma vastu eeskirjad, millega luuakse tõhus järelevalvesüsteem ja tagatakse sätete mittetäitmisel eeskirjade tõhus jõustamine.
  Järjepidevuse tagamiseks tuleks neid eeskirju ühtlustada liidu tasandil. Mittevastavuse puhul tuleks kehtestada menetlused, mille kohaselt müügiloa omanikud oleksid neid puudutavate juhtumite puhul esindatud ja neid kuulataks ära.
  Järelevalve peaks toetuma teabe kontrollimisele enne selle
  kättesaadavaks tegemist. Kättesaadavaks võib teha ainult sellist teavet, mille pädevad asutused on eelnevalt
  heaks kiitnud ▐, ja
  teavet võib kättesaadavaks teha ainult heakskiidetud kujul
  .

| (17) | Kuna käesolevas direktiivis sätestatakse esmakordselt ühtlustatud eeskirjad teabe
  kättesaadavaks tgemiseks patsientidele ja
  üldsusele retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta, hindab komisjon viis aastat pärast direktiivi jõustumist selle kohaldamist ja läbivaatamise vajadust. Lisaks tuleks ette näha, et komisjon koostab suunised, milles võetakse arvesse
  liikmesriikides omandatud kogemusi, mis on saadud koostöös asjakohaste sidusrühmade, nagu patsientide ühenduste ja tervishoiutöötajatega
  teabe järelevalve korraldamise raames ▐. |
| --- | --- |

(17)

Kuna käesolevas direktiivis sätestatakse esmakordselt ühtlustatud eeskirjad teabe
  kättesaadavaks tgemiseks patsientidele ja
  üldsusele retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta, hindab komisjon viis aastat pärast direktiivi jõustumist selle kohaldamist ja läbivaatamise vajadust. Lisaks tuleks ette näha, et komisjon koostab suunised, milles võetakse arvesse
  liikmesriikides omandatud kogemusi, mis on saadud koostöös asjakohaste sidusrühmade, nagu patsientide ühenduste ja tervishoiutöötajatega
  teabe järelevalve korraldamise raames ▐.

| (18) | Komisjon peaks konsulteerima kõikide asjakohaste sidusrühmade, nagu sõltumatute patsientide ühenduste, tervise- ja tarbijaorganisatsioonide ja tervishoiutöötajatega käesoleva direktiivi rakendamise ja liikmesriikides kohaldamisega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon peaks konsulteerima kõikide asjakohaste sidusrühmade, nagu sõltumatute patsientide ühenduste, tervise- ja tarbijaorganisatsioonide ja tervishoiutöötajatega käesoleva direktiivi rakendamise ja liikmesriikides kohaldamisega seotud küsimustes.

| (19) | Komisjonile tuleks anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte patsientidele ja üldsusele kättesaadavaks tehtava teabe kvaliteedikriteeriumide ja veebi juurdepääsetavuse suuniste kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(19)

Komisjonile tuleks anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte patsientidele ja üldsusele kättesaadavaks tehtava teabe kvaliteedikriteeriumide ja veebi juurdepääsetavuse suuniste kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (20) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kooskõlastada liidu tasandil eeskirjad seoses teabega retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kooskõlastada liidu tasandil eeskirjad seoses teabega retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (21) | Direktiivi 2001/83/EÜ tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(21)

Direktiivi 2001/83/EÜ tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2001/83/EÜ muudatused

Direktiivi 2001/83/EÜ muudetakse järgmiselt:

| (1) | Artikli 1 punkt 26 asendatakse järgmisega:




  „26.
     Patsientidele suunatud pakendi infoleht:

  ravimiga kaasas olev leht, mis sisaldab patsientidele mõeldud teavet ning mis vastab patsientide tegelikele vajadustele.”. |
| --- | --- |

(1)

Artikli 1 punkt 26 asendatakse järgmisega:

„26.
     Patsientidele suunatud pakendi infoleht:

| (2) | Artiklisse 59 lisatakse järgmine lõige:




  „4.
     
  Patsientidele suunatud pakendi infoleht vastab patsientide tegelikele vajadustele. Liikmesriikide reguleerivad asutused ja ravimiamet peaksid seetõttu kaasama patsientide ühendused ravimiinfo väljatöötamisse ja läbivaatamisse. Patsientidele suunatud pakendi infoleht sisaldab lühikest lõiku, milles esitatakse teave ravimi kasulikkuse ja võimaliku kahjuliku mõju kohta, ning lühikirjeldus, mille eesmärk on tagada ravimi ohutu ja tulemuslik kasutamine.”. |
| --- | --- |

(2)

Artiklisse 59 lisatakse järgmine lõige:

„4.
     
  Patsientidele suunatud pakendi infoleht vastab patsientide tegelikele vajadustele. Liikmesriikide reguleerivad asutused ja ravimiamet peaksid seetõttu kaasama patsientide ühendused ravimiinfo väljatöötamisse ja läbivaatamisse. Patsientidele suunatud pakendi infoleht sisaldab lühikest lõiku, milles esitatakse teave ravimi kasulikkuse ja võimaliku kahjuliku mõju kohta, ning lühikirjeldus, mille eesmärk on tagada ravimi ohutu ja tulemuslik kasutamine.”.

| (3) | Artiklit 86 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolev jaotis ei hõlma järgmist:






  — | V jaotise sätetele vastavad markeeringud,
  mis näitavad alati vähemalt rahvusvahelist mittekaubanduslikku nimetust,
  ja
  kaasasolevad patsientidele suunatud pakendi
  infolehed; |
| --- | --- | --- |

(3)

Artiklit 86 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolev jaotis ei hõlma järgmist:

—

V jaotise sätetele vastavad markeeringud,
  mis näitavad alati vähemalt rahvusvahelist mittekaubanduslikku nimetust,
  ja
  kaasasolevad patsientidele suunatud pakendi
  infolehed;

| — | teatava ravimiga seotud konkreetsele küsimusele vastamiseks vajalik kirjavahetus, millele võimaluse korral lisatakse teabematerjal, mis ei kujuta endast reklaami; |
| --- | --- |

—

teatava ravimiga seotud konkreetsele küsimusele vastamiseks vajalik kirjavahetus, millele võimaluse korral lisatakse teabematerjal, mis ei kujuta endast reklaami;

| — | faktilised, informatiivsed andmed
  (sealhulgas avaldused
  ja
  väited, näiteks meediaorganisatsioonidele kas vastusena otsesele küsimusele või teabe kättesaadavaks tegemisena konverentsidel või kirjalike teatiste ja avalduste kaudu, või aruanded aktsionäridele ja/või reguleerivatele asutustele) ja
  võrdlusmaterjalid, mis on seotud
  ravimiga,
  näiteks
  selle kättesaadavuse,
  pakendi muutuste, ravimi üldiste ettevaatusabinõude hulka kuuluvate võimaliku kahjuliku toime hoiatuste, kaubakataloogide ja
  hinnakirjade
  ,
  hüvitiste ning ravimite keskkonnaohtlikkust käsitleva ja kasutamata ravimite või ravimitest tekkivate jäätmete kõrvaldamisega seotud teabega, samuti viited olemasolevatele kogumissüsteemidele,
  tingimusel et
  sellised avaldused ja võrdlusmaterjalid
  ei sisalda
  reklaamivaid
  andmeid ravimite kohta
  ega ärgita või kutsu üles ravimeid tarbima
  ; |
| --- | --- |

—

faktilised, informatiivsed andmed
  (sealhulgas avaldused
  ja
  väited, näiteks meediaorganisatsioonidele kas vastusena otsesele küsimusele või teabe kättesaadavaks tegemisena konverentsidel või kirjalike teatiste ja avalduste kaudu, või aruanded aktsionäridele ja/või reguleerivatele asutustele) ja
  võrdlusmaterjalid, mis on seotud
  ravimiga,
  näiteks
  selle kättesaadavuse,
  pakendi muutuste, ravimi üldiste ettevaatusabinõude hulka kuuluvate võimaliku kahjuliku toime hoiatuste, kaubakataloogide ja
  hinnakirjade
  ,
  hüvitiste ning ravimite keskkonnaohtlikkust käsitleva ja kasutamata ravimite või ravimitest tekkivate jäätmete kõrvaldamisega seotud teabega, samuti viited olemasolevatele kogumissüsteemidele,
  tingimusel et
  sellised avaldused ja võrdlusmaterjalid
  ei sisalda
  reklaamivaid
  andmeid ravimite kohta
  ega ärgita või kutsu üles ravimeid tarbima
  ;

| — | inimeste tervist või haigusi käsitlev teave, tingimusel et selles puudub isegi kaudne viide
  konkreetsetele
  ravimitele; |
| --- | --- |

—

inimeste tervist või haigusi käsitlev teave, tingimusel et selles puudub isegi kaudne viide
  konkreetsetele
  ravimitele;

| — | kvaliteedikriteeriumidele vastava, liikmesriikide pädevate asutuste
  poolt
  lubatud ja patsientidele või
  üldsusele retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta
  müügiloa omanike poolt heakskiidetud kujul
  antav teave, mille suhtes kohaldatakse VIIIa jaotise sätteid; |
| --- | --- |

—

kvaliteedikriteeriumidele vastava, liikmesriikide pädevate asutuste
  poolt
  lubatud ja patsientidele või
  üldsusele retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta
  müügiloa omanike poolt heakskiidetud kujul
  antav teave, mille suhtes kohaldatakse VIIIa jaotise sätteid;

| — | olulisi majandusarenguid käsitlevad faktilised informatiivsed teated investoritele ja töötajatele, eeldusel et neid ei kasutata ravimi reklaamimiseks patsientidele või üldsusele
  . |
| --- | --- |

—

olulisi majandusarenguid käsitlevad faktilised informatiivsed teated investoritele ja töötajatele, eeldusel et neid ei kasutata ravimi reklaamimiseks patsientidele või üldsusele
  .

3.
     
  Lõikes 2 osutatud reklaamierandi kohaldamisel tuleb müügiloa omanik ja kolmas isik ning müügiloa omaniku nimel tegutsev kolmas isik sellisena tuvastada.”.

| (4) | Artikli 88
  lõikele
  4
  lisatakse järgmine lõik
  :


  „Sellised kampaaniad kiidab heaks liikmesriigi pädev asutus, kui ta on veendunud, et kampaania käigus esitab ravimitööstus objektiivset ja erapooletut teavet haiguse põhjuste, vaktsiini tõhususe, võimaliku kahjuliku mõju ja vaktsineerimise vastunäidustuste kohta.”. |
| --- | --- |

(4)

Artikli 88
  lõikele
  4
  lisatakse järgmine lõik
  :

„Sellised kampaaniad kiidab heaks liikmesriigi pädev asutus, kui ta on veendunud, et kampaania käigus esitab ravimitööstus objektiivset ja erapooletut teavet haiguse põhjuste, vaktsiini tõhususe, võimaliku kahjuliku mõju ja vaktsineerimise vastunäidustuste kohta.”.

| (5) | Pealkirjad „JAOTIS VIIIa” ning „TEAVE JA REKLAAM” jäetakse välja. |
| --- | --- |

(5)

Pealkirjad „JAOTIS VIIIa” ning „TEAVE JA REKLAAM” jäetakse välja.

| (6) | Artikkel 88a jäetakse välja. |
| --- | --- |

(6)

Artikkel 88a jäetakse välja.

| (7) | Artikli 94 lõige 1 asendatakse järgmisega:




  „1.
     
  Kui ravimeid reklaamitakse otseselt või kaudselt müügiloa omaniku või tema nimel tegutseva või tema juhiseid järgiva kolmanda isiku poolt isikutele, kellel on õigus neid välja kirjutada või tarnida, ei tohi neile anda, pakkuda ega lubada mingeid kingitusi, rahalisi soodustusi või mitterahalisi hüvitisi.”. |
| --- | --- |

(7)

Artikli 94 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Kui ravimeid reklaamitakse otseselt või kaudselt müügiloa omaniku või tema nimel tegutseva või tema juhiseid järgiva kolmanda isiku poolt isikutele, kellel on õigus neid välja kirjutada või tarnida, ei tohi neile anda, pakkuda ega lubada mingeid kingitusi, rahalisi soodustusi või mitterahalisi hüvitisi.”.

| (8) | Artikli 100 järele lisatakse järgmine jaotis:
  „VIIIa JAOTIS –   
  Patsientide ja
  üldsuse teavitamine retsepti alusel väljastavate ravimite kohta

  Artikkel 100a

  1.   
  Piiramata liikmesriikide pädevate asutuste ja tervishoiutöötajate olulist rolli patsientide ja üldsuse paremal teavitamisel
  retsepti alusel väljastatavatest lubatud ravimitest,
  nõuavad liikmesriigid müügiloa omanikult, et ta teeks patsientidele, üldsusele või üksikisikutele otse või müügiloa omaniku nimel tegutseva kolmanda isiku kaudu kättesaadavaks teabe retsepti alusel väljastatavate lubatud ravimite kohta, mille on ametlikult heaks kiitnud liikmesriigi või liidu pädev asutus,
  kui selline
  teave ja selle kättesaadavaks tegemise viis
  on kooskõlas käesoleva jaotise sätetega. Sellist teavet ei käsitleta reklaamina VIII jaotise kohaldamise eesmärgil.
  Sellise teabe kättesaadavaks tegemisel tuleb tuvastada müügiloa omanik ja iga kolmas isik, ning selgelt tuvastada iga kolmas isik, kes tegutseb müügiloa omaniku nimel.




  2.
     
  Tervishoiutöötajad, kes teevad kättesaadavaks teabe ravimite või meditsiiniseadmete kohta avalikul üritusel, trüki- ja/või ringhäälingumeedias, esitavad avalikult oma huvid, näiteks kõik rahalised seosed müügiloa omaniku või tema nimel tegutseva kolmanda isikuga. See sisaldab ka nõustamisteenuse ja tehnilise konsultatsiooni pakkumise käigus teabe kättesaadavaks tegemist ravimite või meditsiiniseadmete kohta.




  3.
     
  Tuleks korraldada teavituskampaaniaid, mille eesmärk on tõsta patsientide, üldsuse ja üksikisikute teadlikkust võltsitud ravimite ohtudest. Selliseid teavituskampaaniaid võivad korraldada liikmesriikide pädevad asutused koostöös ravimitööstuse, tervishoiutöötajate ja patsientide ühendustega.


  4.   Käesolev jaotis ei hõlma järgmist:






  a) | faktilised informatiivsed andmed (sealhulgas avaldused ja väited, näiteks meediaorganisatsioonidele kas vastusena otsesele küsimusele või teabe kättesaadavaks tegemisena konverentsidel või kirjalike teatiste ja avalduste kaudu, või aruanded aktsionäridele ja/või reguleerivatele asutustele) ja võrdlusmaterjalid, mis on seotud ravimiga, näiteks pakendi muutuste, ravimi üldiste ettevaatusabinõude hulka kuuluvate võimaliku kahjuliku toime hoiatuste, kaubakataloogide ja hinnakirjade ning hüvitistega, tingimusel et need ei ole mõeldud konkreetsete ravimite reklaamimiseks; |
| --- | --- | --- |

(8)

Artikli 100 järele lisatakse järgmine jaotis:

„VIIIa JAOTIS –   
  Patsientide ja
  üldsuse teavitamine retsepti alusel väljastavate ravimite kohta

Artikkel 100a

1.   
  Piiramata liikmesriikide pädevate asutuste ja tervishoiutöötajate olulist rolli patsientide ja üldsuse paremal teavitamisel
  retsepti alusel väljastatavatest lubatud ravimitest,
  nõuavad liikmesriigid müügiloa omanikult, et ta teeks patsientidele, üldsusele või üksikisikutele otse või müügiloa omaniku nimel tegutseva kolmanda isiku kaudu kättesaadavaks teabe retsepti alusel väljastatavate lubatud ravimite kohta, mille on ametlikult heaks kiitnud liikmesriigi või liidu pädev asutus,
  kui selline
  teave ja selle kättesaadavaks tegemise viis
  on kooskõlas käesoleva jaotise sätetega. Sellist teavet ei käsitleta reklaamina VIII jaotise kohaldamise eesmärgil.
  Sellise teabe kättesaadavaks tegemisel tuleb tuvastada müügiloa omanik ja iga kolmas isik, ning selgelt tuvastada iga kolmas isik, kes tegutseb müügiloa omaniku nimel.

2.
     
  Tervishoiutöötajad, kes teevad kättesaadavaks teabe ravimite või meditsiiniseadmete kohta avalikul üritusel, trüki- ja/või ringhäälingumeedias, esitavad avalikult oma huvid, näiteks kõik rahalised seosed müügiloa omaniku või tema nimel tegutseva kolmanda isikuga. See sisaldab ka nõustamisteenuse ja tehnilise konsultatsiooni pakkumise käigus teabe kättesaadavaks tegemist ravimite või meditsiiniseadmete kohta.

3.
     
  Tuleks korraldada teavituskampaaniaid, mille eesmärk on tõsta patsientide, üldsuse ja üksikisikute teadlikkust võltsitud ravimite ohtudest. Selliseid teavituskampaaniaid võivad korraldada liikmesriikide pädevad asutused koostöös ravimitööstuse, tervishoiutöötajate ja patsientide ühendustega.

4.   Käesolev jaotis ei hõlma järgmist:

a)

faktilised informatiivsed andmed (sealhulgas avaldused ja väited, näiteks meediaorganisatsioonidele kas vastusena otsesele küsimusele või teabe kättesaadavaks tegemisena konverentsidel või kirjalike teatiste ja avalduste kaudu, või aruanded aktsionäridele ja/või reguleerivatele asutustele) ja võrdlusmaterjalid, mis on seotud ravimiga, näiteks pakendi muutuste, ravimi üldiste ettevaatusabinõude hulka kuuluvate võimaliku kahjuliku toime hoiatuste, kaubakataloogide ja hinnakirjade ning hüvitistega, tingimusel et need ei ole mõeldud konkreetsete ravimite reklaamimiseks;

| b) | ▐ müügiloa omaniku poolt tervishoiutöötajatele edastatud
  teabematerjal, mis on mõeldud kasutamiseks nende endi poolt. |
| --- | --- |

b)

▐ müügiloa omaniku poolt tervishoiutöötajatele edastatud
  teabematerjal, mis on mõeldud kasutamiseks nende endi poolt.

5.
     
  Käesoleva direktiivi sätted ei piira teiste isikute või ühenduste, eeskätt ajakirjanduse või patsientide ja patsientide ühenduste õigust väljendada oma seisukohti ainult retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta, tingimusel et nad tegutsevad sõltumatult ja mitte otseselt või kaudselt ravimi müügiloa omaniku nimel, juhendamisel või huvides.

Artikkel 100b

1.
     Müügiloa omanik
  teeb
  retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta ▐
  patsientidele,
  üldsusele või üksikisikutele
  kättesaadavaks
  ainult järgmist liiki
  teabe
  :

| a) | kõige ajakohasem
  ravimi omaduste kokkuvõte,
  mille on heaks kiitnud pädevad asutused müügiloa andmise ja müügiloa pikendamise käigus
  ; |
| --- | --- |

a)

kõige ajakohasem
  ravimi omaduste kokkuvõte,
  mille on heaks kiitnud pädevad asutused müügiloa andmise ja müügiloa pikendamise käigus
  ;

| b) | kõige ajakohasem märgistus
  ja
  patsientidele suunatud
  pakendi
  infoleht, mille on heaks kiitnud pädevad asutused müügiloa andmise või müügiloa muutmise käigus
  ;
  ning |
| --- | --- |

b)

kõige ajakohasem märgistus
  ja
  patsientidele suunatud
  pakendi
  infoleht, mille on heaks kiitnud pädevad asutused müügiloa andmise või müügiloa muutmise käigus
  ;
  ning

| c) | kõige ajakohasem üldsusele kättesaadav hindamisaruande versioon, mille pädev asutus on koostanud müügiloa andmise ja müügiloa ajakohastamise käigus. |
| --- | --- |

c)

kõige ajakohasem üldsusele kättesaadav hindamisaruande versioon, mille pädev asutus on koostanud müügiloa andmise ja müügiloa ajakohastamise käigus.

Punktides a, b ja c osutatud teave esitatakse vormingus, mis tagab pädevate asutuste koostatud ametlikult heaks kiidetud teabe usaldusväärsuse. See teave tehakse kättesaadavaks nii elektroonilisel kui ka trükitud kujul ning pimedatele ja vaegnägijatele sobivas vormis.

2.
     
  Müügiloa omanik võib retsepti alusel väljastatavate lubatud ravimite kohta patsientidele, üldsusele või üksikisikutele kättesaadavaks teha ainult järgmist liiki teavet:

| a
  ) | teave ravimi
  keskkonnamõju
  kohta
  lisaks artikli 54 punkti j kohasele teabele ravimite kõrvaldamise ja kogumissüsteemide kohta
  ,
  mis tehakse kättesaadavaks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt
  ; |
| --- | --- |

a
  )

teave ravimi
  keskkonnamõju
  kohta
  lisaks artikli 54 punkti j kohasele teabele ravimite kõrvaldamise ja kogumissüsteemide kohta
  ,
  mis tehakse kättesaadavaks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt
  ;

| b) | teave hindade kohta; |
| --- | --- |

b)

teave hindade kohta;

| c) | teave pakendi muutuste kohta; |
| --- | --- |

c)

teave pakendi muutuste kohta;

| d) | võimaliku kahjuliku toime hoiatused lisaks artikli 59 lõike 1 punkti e kohasele teabele, mis tehakse kättesaadavaks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

võimaliku kahjuliku toime hoiatused lisaks artikli 59 lõike 1 punkti e kohasele teabele, mis tehakse kättesaadavaks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt;

| e) | ravimi kasutamise juhised lisaks artikli 59 lõike 1 punkti d kohasele teabele, mis tehakse kättesaadavaks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt. Seda teavet võib vajadusel täiendada tehnilist laadi liikumatute või liikuvate kujutistega, mille abil näidatakse, kuidas ravimit õigesti kasutada; |
| --- | --- |

e)

ravimi kasutamise juhised lisaks artikli 59 lõike 1 punkti d kohasele teabele, mis tehakse kättesaadavaks käesoleva artikli lõike 1 kohaselt. Seda teavet võib vajadusel täiendada tehnilist laadi liikumatute või liikuvate kujutistega, mille abil näidatakse, kuidas ravimit õigesti kasutada;

| f) | asjaomase ravimi farmaatsiauuringud ning eelkliinilised uuringud ja kliinilised uuringud, mis on esitatud kokkuvõtlikes nimekirjades, milles edastatakse faktilist, ravimi reklaamiga mitte seotud teavet; |
| --- | --- |

f)

asjaomase ravimi farmaatsiauuringud ning eelkliinilised uuringud ja kliinilised uuringud, mis on esitatud kokkuvõtlikes nimekirjades, milles edastatakse faktilist, ravimi reklaamiga mitte seotud teavet;

| g) | artikli 100c punkti b kohane kokkuvõte korduvalt esitatud teabenõuetest ja vastustest neile; |
| --- | --- |

g)

artikli 100c punkti b kohane kokkuvõte korduvalt esitatud teabenõuetest ja vastustest neile;

| h) | pädeva asutuse poolt heaks kiidetud muud liiki teave, mis on asjakohane ravimi nõuetekohase kasutamise toetamiseks. |
| --- | --- |

h)

pädeva asutuse poolt heaks kiidetud muud liiki teave, mis on asjakohane ravimi nõuetekohase kasutamise toetamiseks.

Punktide a–g kohane teave tehakse kättesaadavaks nii elektroonilisel kui ka trükitud kujul ning pimedatele ja vaegnägijatele sobivas vormis
  .

Punktide a–g kohase teabe kiidab heaks pädev asutus või liidu müügiloa puhul ravimiamet, enne kui see tehakse kättesaadavaks käesolevas artikli ette nähtud kasutamise eesmärkidel.

Artikkel 100c

Müügiloa omanikul ei ole lubatud teha retsepti alusel väljastatavaid lubatud ravimeid käsitlevat teavet
  patsientidele,
  üldsusele või üksikisikutele kättesaadavaks televisiooni
  ,
  raadio
  või ajalehtede, ajakirjade ja teiste taoliste väljaannete
  vahendusel. Teavet on lubatud esitada ainult järgmiste kanalite kaudu:

▐

| a) | artikli 100h kohaselt registreeritud ja hallatavad
  ravimite veebilehed, välja arvatud
  patsientidele,
  üldsusele või üksikisikutele jagamiseks suunatud omaalgatuslik teabematerjal; |
| --- | --- |

a)

artikli 100h kohaselt registreeritud ja hallatavad
  ravimite veebilehed, välja arvatud
  patsientidele,
  üldsusele või üksikisikutele jagamiseks suunatud omaalgatuslik teabematerjal;

| b) | ▐ vastused
  patsientide või
  üksikisikute esitatud
  konkreetsetele
  teabepäringutele
  ravimi kohta; |
| --- | --- |

b)

▐ vastused
  patsientide või
  üksikisikute esitatud
  konkreetsetele
  teabepäringutele
  ravimi kohta;

| c) | trükimaterjalid ravimi kohta, mille on koostanud müügiloa omanik artikli 100b kohaselt patsiendi või üksikisiku konkreetsel taotlusel. |
| --- | --- |

c)

trükimaterjalid ravimi kohta, mille on koostanud müügiloa omanik artikli 100b kohaselt patsiendi või üksikisiku konkreetsel taotlusel.

Artikkel 100d

1.   Müügiloa omaniku poolt retsepti alusel väljastatavate lubatud ravimite kohta
  patsientidele,
  üldsusele või üksikisikutele
  kättesaadavaks tehtava
  teabe sisu ja vorm peavad vastama järgmistele tingimustele:

| a) | olema objektiivne ja erapooletu, st et ravimi kasulikkusele viidates tuleb teavitada ka ravimiga seotud ohtudest; |
| --- | --- |

a)

olema objektiivne ja erapooletu, st et ravimi kasulikkusele viidates tuleb teavitada ka ravimiga seotud ohtudest;

| b) | olema patsientidele suunatud, et paremini vastata
  patsientide ▐ vajadustele ▐; |
| --- | --- |

b)

olema patsientidele suunatud, et paremini vastata
  patsientide ▐ vajadustele ▐;

| c) | olema tõestatud, kontrollitav ja sisaldama viidet tõendavatele dokumentidele; |
| --- | --- |

c)

olema tõestatud, kontrollitav ja sisaldama viidet tõendavatele dokumentidele;

| d) | olema ajakohastatud ning sisaldama avaldamise või viimase läbivaatamise kuupäeva; |
| --- | --- |

d)

olema ajakohastatud ning sisaldama avaldamise või viimase läbivaatamise kuupäeva;

| e) | olema usaldusväärne ja faktiliselt õige, teave ei tohi olla eksitav; |
| --- | --- |

e)

olema usaldusväärne ja faktiliselt õige, teave ei tohi olla eksitav;

| f) | olema
  patsientidele,
  üldsusele ja üksikisikutele arusaadav
  ning selgelt loetav, pidades eelkõige silmas eakaid inimesi
  ; |
| --- | --- |

f)

olema
  patsientidele,
  üldsusele ja üksikisikutele arusaadav
  ning selgelt loetav, pidades eelkõige silmas eakaid inimesi
  ;

| g) | osutama selgelt teabeallikatele ja autorile ning sisaldama viidet dokumentidele, millel teave põhineb; |
| --- | --- |

g)

osutama selgelt teabeallikatele ja autorile ning sisaldama viidet dokumentidele, millel teave põhineb;

| h) | ei tohi sisaldada vasturääkivusi pädeva asutuse poolt heaks kiidetud ravimi omaduste kokkuvõtte, markeeringu ja
  patsientidele suunatud
  pakendi infolehega. |
| --- | --- |

h)

ei tohi sisaldada vasturääkivusi pädeva asutuse poolt heaks kiidetud ravimi omaduste kokkuvõtte, markeeringu ja
  patsientidele suunatud
  pakendi infolehega.

2.
     
  Komisjon esitab hiljemalt ... (5) Euroopa Parlamendile ja nõukogule hindamisaruande ravimi omaduste kokkuvõtte ja patsientidele suunatud pakendi infolehega seotud praeguste puudujääkide kohta ja vahendite kohta nende parandamiseks, et paremini rahuldada patsientide ja tervishoiutöötajate vajadusi. Komisjon esitab vajaduse korral aruande põhjal ja pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist ettepanekud kõnealuste dokumentide loetavuse, kujunduse ja sisu parandamiseks.

3.   Teave peab sisaldama:

| a) | viidet, et asjakohast ravimit väljastatakse ainult retsepti alusel, ning et kasutamisjuhend on esitatud kas
  patsientidele suunatud
  pakendi infolehel või välispakendil; |
| --- | --- |

a)

viidet, et asjakohast ravimit väljastatakse ainult retsepti alusel, ning et kasutamisjuhend on esitatud kas
  patsientidele suunatud
  pakendi infolehel või välispakendil;

| b) | selgitust, et esitatud teabe eesmärk on informatiivne ning see ei asenda patsiendile vajadust pöörduda tervishoiutöötaja vastuvõtule, ning et patsient peab selgituste
  või täiendava teabe
  saamiseks küsima nõu tervishoiutöötajalt; |
| --- | --- |

b)

selgitust, et esitatud teabe eesmärk on informatiivne ning see ei asenda patsiendile vajadust pöörduda tervishoiutöötaja vastuvõtule, ning et patsient peab selgituste
  või täiendava teabe
  saamiseks küsima nõu tervishoiutöötajalt;

| c) | selgitust, et
  isik, kes teeb
  teabe
  kättesaadavaks või on selle eest vastutav,
  on ravimi müügiloa omanik
  , kelle nimi on ära toodud
  ; |
| --- | --- |

c)

selgitust, et
  isik, kes teeb
  teabe
  kättesaadavaks või on selle eest vastutav,
  on ravimi müügiloa omanik
  , kelle nimi on ära toodud
  ;

| d) | müügiloa omaniku posti- või meiliaadressi, et
  patsiendid ja
  üksikisikud saaksid edastada oma kommentaare
  või nõuda müügiloa omanikult täpsemat teavet
  .
  Üksikisikute edastatud kommentaarid ja müügiloa omanike vastused tuleb nõuetekohaselt registreerida ning neid kontrollida; |
| --- | --- |

d)

müügiloa omaniku posti- või meiliaadressi, et
  patsiendid ja
  üksikisikud saaksid edastada oma kommentaare
  või nõuda müügiloa omanikult täpsemat teavet
  .
  Üksikisikute edastatud kommentaarid ja müügiloa omanike vastused tuleb nõuetekohaselt registreerida ning neid kontrollida;

| e) | posti- või meiliaadressi, et patsiendid ja üksikisikud saaksid edastada oma kommentaare liikmesriikide pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

e)

posti- või meiliaadressi, et patsiendid ja üksikisikud saaksid edastada oma kommentaare liikmesriikide pädevatele asutustele;

| f) | olemasoleva patsientidele suunatud pakendi infolehe teksti või viidet sellele, kust selle teksti võib leida. Müügiloa omanike kontrolli all olevate veebilehtede puhul, mis on suunatud konkreetselt ühe või enama liikmesriigi kodanikele, peavad need sisaldama kõnealuse ravimi omaduste kokkuvõtet ja patsientidele suunatud pakendi infolehte nende liikmesriikide ametlikes keeltes, kus ravimite kasutamine on lubatud, kui teave ravimite kohta on esitatud nendes keeltes; |
| --- | --- |

f)

olemasoleva patsientidele suunatud pakendi infolehe teksti või viidet sellele, kust selle teksti võib leida. Müügiloa omanike kontrolli all olevate veebilehtede puhul, mis on suunatud konkreetselt ühe või enama liikmesriigi kodanikele, peavad need sisaldama kõnealuse ravimi omaduste kokkuvõtet ja patsientidele suunatud pakendi infolehte nende liikmesriikide ametlikes keeltes, kus ravimite kasutamine on lubatud, kui teave ravimite kohta on esitatud nendes keeltes;

| g) | selgitus, et patsiendid ja üksikisikud on oodatud teatama ravimite kõigist võimalikest kõrvaltoimetest oma arstile, farmatseudile, tervishoiutöötajale või liikmesriigi pädevale asutusele ning milles on toodud liikmesriigi pädeva asutuse nimi, internetiaadress, postiaadress ja/või telefoninumber. |
| --- | --- |

g)

selgitus, et patsiendid ja üksikisikud on oodatud teatama ravimite kõigist võimalikest kõrvaltoimetest oma arstile, farmatseudile, tervishoiutöötajale või liikmesriigi pädevale asutusele ning milles on toodud liikmesriigi pädeva asutuse nimi, internetiaadress, postiaadress ja/või telefoninumber.

4.   Teave ei tohi sisaldada:

| a) | ravimite
  kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe võrdlust, kui seda teavet levitavad ravimi müügiloa omanikud, välja arvatud juhul kui selline võrdlus
  :






  — | sisaldub ametlikult kinnitatud dokumendis, nt ravimi omaduste kokkuvõttes
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

ravimite
  kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe võrdlust, kui seda teavet levitavad ravimi müügiloa omanikud, välja arvatud juhul kui selline võrdlus
  :

—

sisaldub ametlikult kinnitatud dokumendis, nt ravimi omaduste kokkuvõttes
  ;

| — | põhineb liikmeriikide asjaomaste asutuste või ravimiameti avaldatud võrdlevatel teaduslikel uuringutel; |
| --- | --- |

—

põhineb liikmeriikide asjaomaste asutuste või ravimiameti avaldatud võrdlevatel teaduslikel uuringutel;

| — | sisaldub määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklis 13 osutatud Euroopa riiklike hindamisaruannete kokkuvõttes, kus loetletakse muud kättesaadavad terapeutilised valikud ja teave selle kohta, kas uus ravim on terapeutilise väärtusega. |
| --- | --- |

—

sisaldub määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklis 13 osutatud Euroopa riiklike hindamisaruannete kokkuvõttes, kus loetletakse muud kättesaadavad terapeutilised valikud ja teave selle kohta, kas uus ravim on terapeutilise väärtusega.

| b) | ravimi kasutamise ajendamine või õhutamine; |
| --- | --- |

b)

ravimi kasutamise ajendamine või õhutamine;

| c) | artiklis 90 osutatud teavet; |
| --- | --- |

c)

artiklis 90 osutatud teavet;

| d) | teave teiste ravimite kohta, mille müügiloa omanik ravimiettevõtja ei ole. |
| --- | --- |

d)

teave teiste ravimite kohta, mille müügiloa omanik ravimiettevõtja ei ole.

5.   
  Patsientidele, üldsusele või üksikisikutele kättesaadavaks tehtava teabe kvaliteedi tagamiseks
  võtab
  komisjon delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 100m ning artiklites 100n ja 100o sätestatud tingimustel
  vajalikud meetmed lõigete 1, 2, 3 ja 4
  kohaldamiseks
  .

▐

Artikkel 100e

1.   Liikmesriigid tagavad, et ravimi müügiloa omaniku veebilehel oleks
  nende turustatava
  asjakohase retsepti alusel väljastatava ravimi
  kohta pädevate asutuste heaks kiidetud viimane uuendatud versioon ravimi
  omaduste
  kokkuvõttest ja patsientidele suunatud pakendi infolehest
  nende liikmesriikide ametlikes keeltes, kus ravimi kasutamine on lubatud.

2.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõigil müügiloa omanike veebilehtedel, kus osutatakse asjakohasele retsepti alusel väljastatavale ravimile, on viit määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punktis l ja artikli 57 lõikes 2 osutatud liidu andmebaasi („EudraPharmi andmebaas”) vastavale veebilehele ja käesoleva direktiivi artiklis 106 osutatud liikmesriigi ravimite veebiportaalile või määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklis 26 osutatud Euroopa ravimite veebiportaalile.

3.
     
  Määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklis 13 osutatud Euroopa riiklike hindamisaruannete kokkuvõttes antakse hüperlingid direktiivi 2001/20/EÜ artiklis 11 sätestatud Euroopa kliiniliste uuringute andmebaasi („EudraCT andmebaas”) vastavatele uuringutele.

4.   Liikmesriigid tagavad, et
  patsiendid või
  üksikisikud saavad esitada retsepti alusel väljastatava ravimi müügiloa omanikule teabepäringu liidu mis tahes ametlikus keeles, kui see on ka ravimi kasutamist lubava liikmesriigi ametlik keel. Vastus on teabepäringuga samas keeles.
  Vastuseid hoitakse liikmesriikide pädevate asutuste kontrollide jaoks kättesaadavana.

Artikkel 100f

1.   Ilma müügiloa omanikku ülemääraselt koormamata, tagavad liikmesriigid, et müügiloa omanik teeb käesoleva jaotise kohaselt esitatud teabe kättesaadavaks puudega inimestele.

2.   Selleks et tagada Internetis juurdepääs müügiloa omaniku esitatud ravimiinfole, peavad asjakohased veebilehed vastama Ülemaailmse Veebikonsortsiumi (W3C) veebisisu juurdepääsusuuniste versiooni 1.0 A-taseme nõuetele. Komisjon teeb kõnealused suunised avalikkusele kättesaadavaks.

Et võtta arvesse
  tehnika
  arengut, võib komisjon võtta delegeeritud õigusaktide abil
  vastavalt
  artiklile 100m ja artiklites 100n ja 100o sätestatud tingimustel
  vastu
  vajalikke meetmeid käesoleva lõike kohaldamiseks
  .

Artikkel 100g

1.   Liikmesriigid
  tagavad teabe väärkasutamisest hoidumise, kindlustades, et ainult
  müügiloa omanik
  varustab teabega ja ainult sellise teabega, mille pädevad asutused on
  retsepti alusel väljastatavate lubatud ravimite kohta
  heaks kiitnud, ja viisil, mis patsientidele, üldsusele ja üksikisikutele teabe kättesaadavaks tegemiseks on heaks kiidetud
  .
  Erandina võivad liikmesriigid jätkata enne 31. detsembrit 2008 rakendatud kontrollmehhanismide, kaasa arvatud ka nende kontrollimehhanismide täiustuste kasutamist. Komisjon kontrollib ja kinnitab pärast pädevate asutustega nõupidamist sellised mehhanismid ning nende täiustused.

Kõnealused
  mehhanismid
  toetuvad teabe kontrollimisele enne selle
  kättesaadavaks tegemist
  , välja arvatud järgmistel juhtudel:

| — | pädev asutus on teabe sisu juba heaks kiitnud või |
| --- | --- |

—

pädev asutus on teabe sisu juba heaks kiitnud või

| — | piisav ja tõhus kontroll samaväärsel tasemel on tagatud muu mehhanismi kaudu. |
| --- | --- |

—

piisav ja tõhus kontroll samaväärsel tasemel on tagatud muu mehhanismi kaudu.

▐

2.   Pärast
  liikmesriikide ja kõikide asjakohaste sidusrühmade, nagu patsientide ühenduste ja tervishoiutöötajatega
  konsulteerimist koostab komisjon käesoleva jaotise kohast teavet käsitlevad suunised, mis sisaldavad müügiloa omanikele suunatud toimimisjuhendit teabe avaldamiseks
  patsientidele,
  üldsusele ja üksikisikutele retsepti alusel väljastatavate lubatud ravimite kohta.
  Suunistes kehtestatakse sätted, mis tagavad, et patsientidel ja üksikisikutel on võimalik esitada pädevatele asutustele kaebusi eksitavate tavade kohta teabe kättesaadavaks tegemisel.
  Komisjon koostab kõnealused suunised hiljemalt ... (6) ja ajakohastab neid korrapäraselt, võttes arvesse omandatud kogemusi.

Artikkel 100h

1.   Liikmesriigid tagavad, et müügiloa omanik ▐ registreerib
  enda kontrollitavad
  veebilehed
  , mis on suunatud konkreetselt ühe või enama liikmesriigi kodanikele ja mis sisaldavad teavet käesolevas jaotises käsitletud retsepti alusel väljastatavate ravimite kohta,
  enne teabe
  kättesaadavaks tegemist patsientidele või
  üldsusele. Kui veebilehe puhul ei kasutata geograafilist tippdomeeni, võib müügiloa omanik valida ise liikmesriigi, kus ta veebilehe registreerib.
  See teave vastab käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ning on kooskõlas ravimi registreerimistoimikuga.

Pärast veebilehe registreerimist võib müügiloa omanik avaldada sellel olevat ravimiinfot teistel
  , müügiloa omaniku poolt vastavalt esimese lõigu sätetele registreeritud
  veebilehtedel kogu liidu piires, eeldusel, et veebilehtede sisu on identne.
  Sellistel veebilehtedel peab müügiloa omanik olema selgelt tuvastatav.

Pärast veebilehe registreerimist kuuluvad kõik retsepti alusel väljastatavate ravimitega seotud sisulised muudatused järelevalve alla vastavalt lõikele 4. Selliste muudatuste tegemisel ei ole vaja veebilehte uuesti registreerida.

2.
     
  Iga liikmesriik koostab registreeritud veebilehtede nimekirja ja ajakohastab seda. Need nimekirjad tehakse tarbijaile kättesaadavaks.

3.   Lõike 1 kohaselt registreeritud veebilehed ei tohi sisaldada viitasid teiste müügiloa omanike veebilehtedele välja arvatud juhul, kui need on käesoleva lõike kohaselt registreeritud. Kõnealustel veebilehtedel peab olema märgitud müügiloa väljastanud pädeva ametiasutuse nimi ja veebilehe aadress.

Lõike 1 kohaselt registreeritud veebilehed ei võimalda tuvastada veebilehte külastavaid
  patsiente või
  üksikisikuid
  ilma nende selgesõnalise eelneva nõusolekuta
  ega edastada
  patsientidele,
  üldsusele või üksikisikutele soovimatut
  sisu
  .
  Veebilehtedel võib esitada videosisu, kui see on tarvilik ravimi ohutu ja tõhusa kasutamise edendamiseks.

Registreeritud veebilehtede iga lehe ülemises osas tuleb esitada teade, millega teavitatakse patsiente ja üldsust, et veebilehel esitatud teabe on koostanud märgitud müügiloa omanik. Selles teatises sisaldub ka viit EudraPharmi ravimite andmebaasi.

4.   Liikmesriigid, kus veebilehed on registreeritud, vastutavad
  kõnealustel veebilehtedel retsepti alusel väljastatavate ravimitega seotud sisu kättesaadavaks tegemise
  järelevalve korraldamise eest.

5.   Liikmesriik ei tohi võtta meetmeid veebilehe suhtes, mis kordab teise liikmesriigi pädevas asutuses registreeritud veebilehe sisu, välja arvatud järgmistel juhtudel:

| a) | kui liikmesriigil on põhjust kahelda korratava teabe tõlke õigsuses, võib ta taotleda, et müügiloa omanik esitaks teise liikmesriigi pädevas asutuses registreeritud veebilehel
  kättesaadavaks tehtud
  teabe,
  mis on pädeva asutuse poolt heaks kiidetud,
  kinnitatud tõlke; |
| --- | --- |

a)

kui liikmesriigil on põhjust kahelda korratava teabe tõlke õigsuses, võib ta taotleda, et müügiloa omanik esitaks teise liikmesriigi pädevas asutuses registreeritud veebilehel
  kättesaadavaks tehtud
  teabe,
  mis on pädeva asutuse poolt heaks kiidetud,
  kinnitatud tõlke;

| b) | kui liikmesriigil on põhjust kahelda, et teise liikmesriigi pädevas asutuses registreeritud veebilehel
  pädeva asutuse poolt heakskiidetud ning kättesaadavaks tehtud
  teave ei vasta käesoleva jaotise nõuetele, teatab ta sellele liikmesriigile oma kahtluste põhjused. Asjaomased liikmesriigid annavad endast parima, et saavutada võetavate meetmete suhtes kokkulepe. Kui kahe kuu jooksul kokkuleppeni ei jõuta, tuleb juhtumist teatada artiklis 84 osutatud ravimikomiteele. Vajalikud meetmed saab võtta alles pärast kõnealuse komitee arvamuse avaldamist. Liikmesriigid võtavad ravimikomitee arvamust arvesse ja teatavad komiteele, kuidas nad on komitee arvamust arvesse võtnud. |
| --- | --- |

b)

kui liikmesriigil on põhjust kahelda, et teise liikmesriigi pädevas asutuses registreeritud veebilehel
  pädeva asutuse poolt heakskiidetud ning kättesaadavaks tehtud
  teave ei vasta käesoleva jaotise nõuetele, teatab ta sellele liikmesriigile oma kahtluste põhjused. Asjaomased liikmesriigid annavad endast parima, et saavutada võetavate meetmete suhtes kokkulepe. Kui kahe kuu jooksul kokkuleppeni ei jõuta, tuleb juhtumist teatada artiklis 84 osutatud ravimikomiteele. Vajalikud meetmed saab võtta alles pärast kõnealuse komitee arvamuse avaldamist. Liikmesriigid võtavad ravimikomitee arvamust arvesse ja teatavad komiteele, kuidas nad on komitee arvamust arvesse võtnud.

6.   Liikmesriigid
  nõuavad
  müügiloa
  omanikult
  , kes on oma veebilehe lõigete 1 kuni 5 kohaselt registreerinud,
  iga
  veebilehe
  lehekülje ülaosasse sellise teate lisamist, mis teavitab patsiente ja üldsust sellest, et seal sisalduv teave on koostatud müügiloa omaniku poolt ja kuulub seepärast järelevalve alla, et vältida ainult retsepti alusel väljastatavate ravimite reklaamimist
  .
  Teates on selgelt
  nimetatud liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab veebilehe järelevalve eest
  , ja veebilehe eest vastutav müügiloa omanik
  . Lisaks on seal täpsustatud asjaolu, et veebilehe järelevalve ei tähenda ilmtingimata, et veebilehel avaldatud kogu teave on eelnevalt kontrollitud
  , ja sisaldab viita EudraPharmi andmebaasi täpsustusega, et kinnitatud teave on sealt kättesaadav
  .

7.
     
  Komisjon kehtestab delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 100m ning artiklites 100n ja 100o sätestatud tingimustel üksikasjalised eeskirjad ja tingimused käesolevas jaotises nimetatud veebilehtede ja neis sisalduva teabe registreerimiseks ja jälgimiseks, et tagada esitatud teabe usaldusväärsus ning selle vastavus asjakohaste ravimite lubadele ja registreeringutele ning sellega tagada tarbijatele, et vastav veebileht või teave on täpne ja põhineb faktidel. Nimetatud eeskirjad ja tingimused sisaldavad sertifitseerimise või kvalifitseerimise kriteeriume, mida rakendatakse registreeritud veebilehtede suhtes.

Artikkel 100i

1.   Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed, et tagada käesoleva jaotise sätete kohaldamine ning piisavate ja tõhusate meetmete võtmine kõnealuste sätete mittetäitmise korral. Meetmete hulka kuuluvad:

| a) | karistuste määramine käesoleva jaotise rakendamiseks vastuvõetud sätete rikkumise korral.
  Kõnealused karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad; |
| --- | --- |

a)

karistuste määramine käesoleva jaotise rakendamiseks vastuvõetud sätete rikkumise korral.
  Kõnealused karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad;

| b) | kohustus kehtestada karistused sätete rikkumise korral; |
| --- | --- |

b)

kohustus kehtestada karistused sätete rikkumise korral;

| c) | volituste andmine kohtule või haldusasutustele, mis võimaldavad neil nõuda käesolevale jaotisele mittevastava teabe
  kättesaadavaks tegemise
  lõpetamist või juhul, kui teavet ei ole veel
  kättesaadavaks tehtud
  , kuid see on
  selleks
  ette valmistatud, keelata sellise teabe
  kättesaadavaks tegemist
  . |
| --- | --- |

c)

volituste andmine kohtule või haldusasutustele, mis võimaldavad neil nõuda käesolevale jaotisele mittevastava teabe
  kättesaadavaks tegemise
  lõpetamist või juhul, kui teavet ei ole veel
  kättesaadavaks tehtud
  , kuid see on
  selleks
  ette valmistatud, keelata sellise teabe
  kättesaadavaks tegemist
  .

Liikmesriigid võimaldavad ravimi kohta mittevastavuses oleva teabe kättesaadavaks tegemise eest vastutava müügiloa omaniku nime avaldamist.

2.   Liikmesriigid näevad ette lõikes 1 osutatud meetmete kiirendatud korras võtmise kas ajutise kehtivusega või püsivatena.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et müügiloa omanikke esindataks ja kuulataks ära kõikide juhtumite puhul, kui neid süüdistatakse käesolevas jaos esitatud sätete rikkumises. Müügiloa omanikel on õigus kaevata iga otsus edasi kohtulikule või muule organile. Edasikaebemenetluse jooksul peatatakse teabe kättesaadavaks tegemine kuni vastupidise otsuse vastuvõtmiseni vastutava organi poolt.

Artikkel 100j

Liikmesriigid tagavad, et artikli 98 lõikes 1 osutatud teadusüksuse kaudu müügiloa omanik:

| a) | hoiab ravimiinfo järelevalve eest vastutavate
  pädevate
  asutuste või organite jaoks
  , kes on teabe eelnevalt heaks kiitnud,
  kättesaadavana kogu käesoleva jaotise kohaselt
  kättesaadavaks tehtud
  teabe näidised ning aruande teabe
  kättesaadavaks tegemise
  mahu ja nende isikute kohta, kellele teave on suunatud, ning
  kättesaadavaks tegemise meetodi
  ja esimese
  ▐
  kuupäeva,
  mil teave kättesaadavaks tehti
  ; |
| --- | --- |

a)

hoiab ravimiinfo järelevalve eest vastutavate
  pädevate
  asutuste või organite jaoks
  , kes on teabe eelnevalt heaks kiitnud,
  kättesaadavana kogu käesoleva jaotise kohaselt
  kättesaadavaks tehtud
  teabe näidised ning aruande teabe
  kättesaadavaks tegemise
  mahu ja nende isikute kohta, kellele teave on suunatud, ning
  kättesaadavaks tegemise meetodi
  ja esimese
  ▐
  kuupäeva,
  mil teave kättesaadavaks tehti
  ;

| b) | tagab, et tema ettevõtte ravimiinfo vastab käesoleva jaotise nõuetele; |
| --- | --- |

b)

tagab, et tema ettevõtte ravimiinfo vastab käesoleva jaotise nõuetele;

| c) | võimaldab
  ravimiinfo järelevalve eest vastutavatele asutustele ja organitele nende kohustuste täitmiseks vajalikku teavet
  , finantsressursse
  ja abi; |
| --- | --- |

c)

võimaldab
  ravimiinfo järelevalve eest vastutavatele asutustele ja organitele nende kohustuste täitmiseks vajalikku teavet
  , finantsressursse
  ja abi;

| d) | tagab ravimiinfo järelevalve eest vastutavate asutuste või organite tehtud otsuste viivitamatu ja täieliku täitmise. |
| --- | --- |

d)

tagab ravimiinfo järelevalve eest vastutavate asutuste või organite tehtud otsuste viivitamatu ja täieliku täitmise.

Artikkel 100k

Teabe suhtes artikli 14 lõikes 1 osutatud homöopaatiliste ravimite kohta, mis on liigitatud ainult retsepti alusel väljastatavateks ravimiteks, kohaldatakse käesoleva jaotise sätteid.
  Samuti kohaldatakse käesoleva jaotise sätteid teabe suhtes ravimtaimedel põhinevate ravimite või iga muu koostise või ravieesmärgiga ravimite kohta, mis on liigitatud ainult retsepti alusel väljastatavateks ravimiteks.

Artikkel 100l

1.
     
  Olenemata käesoleva jaotise sätetest müügiloa omaniku esitatava teabe kohta, tagavad liikmesriigid, et üldsusele ja üksikisikutele on kättesaadav objektiivne ja erapooletu teave:

| a) | selle liikmesriigi territooriumil turule lastud ravimite kohta. Selline teave sisaldab, kuid ei piirdu sellega, kõige viimast tooteomaduste kokkuvõtet ning märgistust ja patsientidele suunatud pakendi infolehte, mille on heaks kiitnud pädevad asutused müügiloa andmise ja müügiloa pikendamise käigus, ning kõige viimast pädevate asutuste koostatud ja üldsusele kättesaadavat hindamisaruande versiooni ja selle ajakohastusi; |
| --- | --- |

a)

selle liikmesriigi territooriumil turule lastud ravimite kohta. Selline teave sisaldab, kuid ei piirdu sellega, kõige viimast tooteomaduste kokkuvõtet ning märgistust ja patsientidele suunatud pakendi infolehte, mille on heaks kiitnud pädevad asutused müügiloa andmise ja müügiloa pikendamise käigus, ning kõige viimast pädevate asutuste koostatud ja üldsusele kättesaadavat hindamisaruande versiooni ja selle ajakohastusi;

| b) | haiguste ja tervisehäirete kohta, mida tuleb ravida selle liikmesriigi territooriumil turule lastud ravimiga; ning |
| --- | --- |

b)

haiguste ja tervisehäirete kohta, mida tuleb ravida selle liikmesriigi territooriumil turule lastud ravimiga; ning

| c) | selliste haiguste ja häirete vältimise kohta. |
| --- | --- |

c)

selliste haiguste ja häirete vältimise kohta.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud teave tehakse kättesaadavaks nii elektroonilisel kui ka trükitud kujul ning puudega inimestele kättesaadavas vormis. Teave tehakse kättesaadavaks järgmiste kanalite kaudu:

| a) | liikmesriigi või liikmesriigi määratud asutuse loodud temaatilised veebilehed, mida kontrollib liikmesriigi pädev asutus või selle määratud organ; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi või liikmesriigi määratud asutuse loodud temaatilised veebilehed, mida kontrollib liikmesriigi pädev asutus või selle määratud organ;

| b) | patsientidele ja üldsusele kättesaadavaks tehtud trükimaterjalid; |
| --- | --- |

b)

patsientidele ja üldsusele kättesaadavaks tehtud trükimaterjalid;

| c) | kirjalikud vastused patsientide ja üksikisikute esitatud teabenõuetele. |
| --- | --- |

c)

kirjalikud vastused patsientide ja üksikisikute esitatud teabenõuetele.

3.
     
  Komisjon aitab kaasa parimate tavade vahetamisele liikmesriikide vahel ja võtab selleks vastu suunised.

4.
     
  Komisjon esitab hiljemalt ... (7) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva artikli kohaldamisel liikmesriikide poolt tehtud edusammude kohta.

Artikkel 100m

1.
     
  Komisjonile antakse viieks aastaks alates ... (8) õigus võtta vastu artikli 100d lõikes 5, artikli 100f lõikes 2 ja artikli 100h lõikes 7 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 100n tagasi võtab.

2.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 100n ja 100o sätestatud tingimusi.

Artikkel 100n

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 100d lõikes 5, artikli 100f lõikes 2 ja artikli 100h lõikes 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.
     
  Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3.
     
  Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 100o

1.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kolme kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada ühe kuu võrra.

2.
     
  Kui pärast lõikes 1 osutatud tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.
     
  Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Artikkel 100p

Komisjon esitab hiljemalt ... (9) aruande käesoleva jaotise kohaldamisel omandatud kogemuste kohta
  pärast konsulteerimist asjakohaste sidusrühmade, nagu sõltumatute patsientide ühenduste, tervise-
  ja
  tarbijaorganisatsioonide ning tervishoiuasutuste töötajatega, ja
  hindab käesoleva jaotise läbivaatamise vajadust. Komisjon esitab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (9) | Sõnad „pakendi infoleht” ja „pakendi infolehed” vastavas käändes asendatakse läbivalt kogu tekstis sõnadega „patsientidele suunatud pakendi infoleht” ja „patsientidele suunatud pakendi infolehed” vastavas käändes. |
| --- | --- |

(9)

Sõnad „pakendi infoleht” ja „pakendi infolehed” vastavas käändes asendatakse läbivalt kogu tekstis sõnadega „patsientidele suunatud pakendi infoleht” ja „patsientidele suunatud pakendi infolehed” vastavas käändes.

Artikkel 2

Sidusrühmadega konsulteerimine

Komisjon konsulteerib kõikide asjakohaste sidusrühmade, nagu sõltumatute patsientide ühenduste, tervise- ja tarbijaorganisatsioonidega käesoleva direktiivi rakendamise ja liikmesriikides kohaldamisega seotud küsimustes.

Artikkel 3

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (10). Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 18.

1

(2)  ELT C 79, 27.3.2010, lk 50.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta seisukoht.

3

(4)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

4

(5)  
  24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

5

24 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(6)  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

6

(7)  
  Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

7

Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(8)  
  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

8

Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

(9)  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.”.

9

(10)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

10

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/203 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/203

---

Kolmapäev, 24. november 2010Teave ravimite kohta (ühenduse kord ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta) ***I

P7_TA(2010)0430

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega (KOM(2008)0662 – C6-0517/2008 – 2008/0255(COD))

2012/C 99 E/49

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0662); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0662);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0517/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0517/2008);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2009. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2009. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. oktoobri 2009. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0289/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi (A7-0289/2010),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 33.

(2)  ELT C 79, 27.3.2010, lk 50.

---

Kolmapäev, 24. november 2010P7_TC1-COD(2008)0255

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet) seoses retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 20. detsembril 2007 esitas komisjon teatise seoses aruandega, mis käsitleb kehtivat tava patsientide ravimitest teavitamisel. Aruandest järeldub, et liikmesriikides teabe andmise kohta kehtestatud eeskirjad ja tavad on erinevad, mis on tekitanud olukorra, kus patsientide ja laiema üldsuse võimalused ravimiinfole juurdepääsuks ei ole võrdsed. Kehtiva õigusliku raamistiku kohaldamise käigus saadud kogemused näitavad samuti, et liidu eeskirju reklaami kohta ja teavet käsitlevaid riiklikke sätteid tõlgendatakse väga erinevalt
  , mistõttu on tungivalt vajalik teha selgemat vahet reklaami ja teabe vahel
  . |
| --- | --- |

(1)

20. detsembril 2007 esitas komisjon teatise seoses aruandega, mis käsitleb kehtivat tava patsientide ravimitest teavitamisel. Aruandest järeldub, et liikmesriikides teabe andmise kohta kehtestatud eeskirjad ja tavad on erinevad, mis on tekitanud olukorra, kus patsientide ja laiema üldsuse võimalused ravimiinfole juurdepääsuks ei ole võrdsed. Kehtiva õigusliku raamistiku kohaldamise käigus saadud kogemused näitavad samuti, et liidu eeskirju reklaami kohta ja teavet käsitlevaid riiklikke sätteid tõlgendatakse väga erinevalt
  , mistõttu on tungivalt vajalik teha selgemat vahet reklaami ja teabe vahel
  .

| (2) | Uue VIIIa jaotise lisamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (4) lahendatakse need probleemid mitme sätte abil, mille eesmärk on tagada kõrge kvaliteediga, objektiivse, usaldusväärse ja reklaamiga mitte seotud teabe kättesaadavus retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta
  ning pöörata rõhku patsientide õigustele ja huvidele
  . |
| --- | --- |

(2)

Uue VIIIa jaotise lisamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (4) lahendatakse need probleemid mitme sätte abil, mille eesmärk on tagada kõrge kvaliteediga, objektiivse, usaldusväärse ja reklaamiga mitte seotud teabe kättesaadavus retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta
  ning pöörata rõhku patsientide õigustele ja huvidele
  .

| (3) | Erisused inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta teabe andmisel ei ole põhjendatud ravimite puhul, millele antakse müügiluba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (5) II jaotisega ja mille puhul kiidetakse heaks kogu liidus kehtiv ravimi omaduste kokkuvõte ja pakendi infoleht. Seega peaks direktiivi 2001/83/EÜ VIIIa jaotist kohaldama ka kõnealustele ravimitele. |
| --- | --- |

(3)

Erisused inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta teabe andmisel ei ole põhjendatud ravimite puhul, millele antakse müügiluba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (5) II jaotisega ja mille puhul kiidetakse heaks kogu liidus kehtiv ravimi omaduste kokkuvõte ja pakendi infoleht. Seega peaks direktiivi 2001/83/EÜ VIIIa jaotist kohaldama ka kõnealustele ravimitele.

| (4) | Direktiivis 2001/83/EÜ sätestatakse, et teatavat liiki teavet kontrollivad enne selle
  kättesaadavaks tegemist
  liikmesriikide pädevad asutused. ▐ Inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, millele on antud müügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 726/2004 II jaotisega, tuleks kehtestada nõue, et teatavat liiki teavet peab eelnevalt kontrollima Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet”)
  , kes jälgib ravimi kõrvaltoime kohta teate saamisele järgnevat meetmete võtmist tootja poolt ja sellega seotud dokumentatsiooni ajakohastamist
  . |
| --- | --- |

(4)

Direktiivis 2001/83/EÜ sätestatakse, et teatavat liiki teavet kontrollivad enne selle
  kättesaadavaks tegemist
  liikmesriikide pädevad asutused. ▐ Inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, millele on antud müügiluba kooskõlas määruse (EÜ) nr 726/2004 II jaotisega, tuleks kehtestada nõue, et teatavat liiki teavet peab eelnevalt kontrollima Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet”)
  , kes jälgib ravimi kõrvaltoime kohta teate saamisele järgnevat meetmete võtmist tootja poolt ja sellega seotud dokumentatsiooni ajakohastamist
  .

| (5) | Kõnealuse teavitamistegevuse piisava rahastamise tagamiseks peaks amet ette nägema lõivude sissenõudmise müügilubade omanikelt. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse teavitamistegevuse piisava rahastamise tagamiseks peaks amet ette nägema lõivude sissenõudmise müügilubade omanikelt.

| (6) | Kui selgub, et müügiloa omanikelt nõutav lõiv ei kata kõiki lisakulusid, mida tekitab ametile teatud liiki teabe eelnev kontrollimine käesoleva määruse alusel, tuleks üle vaadata liidu poolt ameti eelarvesse makstava osa suurus. Vastavalt sellele tuleks liikmesriikide tasandil teha jõupingutusi ametile suunatud liidu panuse kohandamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kui selgub, et müügiloa omanikelt nõutav lõiv ei kata kõiki lisakulusid, mida tekitab ametile teatud liiki teabe eelnev kontrollimine käesoleva määruse alusel, tuleks üle vaadata liidu poolt ameti eelarvesse makstava osa suurus. Vastavalt sellele tuleks liikmesriikide tasandil teha jõupingutusi ametile suunatud liidu panuse kohandamiseks.

| (7) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on üksikasjalike eeskirjade kehtestamine teabe andmiseks retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta, millele on antud müügiluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 726/2004, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(7)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on üksikasjalike eeskirjade kehtestamine teabe andmiseks retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta, millele on antud müügiluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 726/2004, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (8) | Määrust (EÜ) nr 726/2004 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Määrust (EÜ) nr 726/2004 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 726/2004 muudatused

Määrust (EÜ) nr 726/2004 muudetakse järgmiselt:

| (1) | Artikli 9 lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:










  „(f) | artikli 13 lõikes 3 osutatud Euroopa avaliku hindamisaruande kokkuvõte.”. |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikli 9 lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:

„(f)

artikli 13 lõikes 3 osutatud Euroopa avaliku hindamisaruande kokkuvõte.”.

| (2) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 20a

  1.   Käesoleva jaotise alusel müügiloa saanud retsepti alusel väljastatavate ravimite suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/83/EÜ jaotist VIIIa.

  Artikkel 20b

  1.   Erandina direktiivi 2001/83/EÜ artikli 100 g lõikest 1 esitatakse kõnealuse direktiivi artikli 100b punktis d osutatud ravimiinfo ametile kontrollimiseks enne teabe
  kättesaadavaks tegemist, välja arvatud juhul, kui teave on esitatud veebisaidil, mille sisu kontrollimise eest vastutab liikmesriik vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklile 100h
  .
  2.   Lõike 1 kohaldamisel esitab müügiloa omanik ametile
  kättesaadavaks tehtava
  teabe näidise.
  3.   Amet võib esitatud teabe või osa sellest direktiivi 2001/83/EÜ VIIIa jaotise sätetele mittevastavuse tõttu vaidlustada
  90 päeva
  jooksul teatise saamisest. Kui amet
  90 päeva
  jooksul vastuväidet ei esita, loetakse teave kooskõlastatuks ja selle võib avaldada.
  Müügiloa omanik vastutab esitatud teabe eest kõikidel juhtudel ja täies ulatuses.




  4.
     
  Kui amet nõuab müügiloa omanikult esitatud teabe muutmist ning müügiloa omanik esitab parandatud teabe näidise uuesti 30 tööpäeva jooksul, annab amet uuele näidisele vastuse 60 tööpäeva jooksul.




  Amet nõuab sellise hindamise eest müügiloa omanikult lisatasu maksmist.


  5.   Teabe esitamise eest ametile kooskõlas lõigetega 1, 2, 3 ja 4 tasutakse lõivu kooskõlas nõukogu 10. veebruari 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 297/95 Euroopa Ravimihindamisametile makstavate lõivude kohta (6). |
| --- | --- |

(2)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 20a

1.   Käesoleva jaotise alusel müügiloa saanud retsepti alusel väljastatavate ravimite suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/83/EÜ jaotist VIIIa.

Artikkel 20b

1.   Erandina direktiivi 2001/83/EÜ artikli 100 g lõikest 1 esitatakse kõnealuse direktiivi artikli 100b punktis d osutatud ravimiinfo ametile kontrollimiseks enne teabe
  kättesaadavaks tegemist, välja arvatud juhul, kui teave on esitatud veebisaidil, mille sisu kontrollimise eest vastutab liikmesriik vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artiklile 100h
  .

2.   Lõike 1 kohaldamisel esitab müügiloa omanik ametile
  kättesaadavaks tehtava
  teabe näidise.

3.   Amet võib esitatud teabe või osa sellest direktiivi 2001/83/EÜ VIIIa jaotise sätetele mittevastavuse tõttu vaidlustada
  90 päeva
  jooksul teatise saamisest. Kui amet
  90 päeva
  jooksul vastuväidet ei esita, loetakse teave kooskõlastatuks ja selle võib avaldada.
  Müügiloa omanik vastutab esitatud teabe eest kõikidel juhtudel ja täies ulatuses.

4.
     
  Kui amet nõuab müügiloa omanikult esitatud teabe muutmist ning müügiloa omanik esitab parandatud teabe näidise uuesti 30 tööpäeva jooksul, annab amet uuele näidisele vastuse 60 tööpäeva jooksul.

Amet nõuab sellise hindamise eest müügiloa omanikult lisatasu maksmist.

5.   Teabe esitamise eest ametile kooskõlas lõigetega 1, 2, 3 ja 4 tasutakse lõivu kooskõlas nõukogu 10. veebruari 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 297/95 Euroopa Ravimihindamisametile makstavate lõivude kohta (6).

| (3) | Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:










  (a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:










  (i) | punkt l asendatakse järgmisega:










  „(l) | avaliku ligipääsuga ravimiandmebaasi loomine kõigis liidu ametlikes keeltes, ajakohastamise tagamine ning haldamine ravimifirmade ärihuvidest sõltumatult. Andmebaas lihtsustab juba pakendi infolehtedele lubatud teabe otsimist, see sisaldab jaotist laste ravimiseks loa saanud ravimite kohta ning üldsusele antav teave on sõnastatud kohasel ja arusaadaval viisil ning mõeldud tavakodanike jaoks;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

(i)

punkt l asendatakse järgmisega:

„(l)

avaliku ligipääsuga ravimiandmebaasi loomine kõigis liidu ametlikes keeltes, ajakohastamise tagamine ning haldamine ravimifirmade ärihuvidest sõltumatult. Andmebaas lihtsustab juba pakendi infolehtedele lubatud teabe otsimist, see sisaldab jaotist laste ravimiseks loa saanud ravimite kohta ning üldsusele antav teave on sõnastatud kohasel ja arusaadaval viisil ning mõeldud tavakodanike jaoks;”;

| (ii) | lisatakse järgmised punktid:






  „u) | retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabe suhtes arvamuste esitamine; |
| --- | --- | --- |

(ii)

lisatakse järgmised punktid:

„u)

retsepti alusel väljastatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta üldsusele antava teabe suhtes arvamuste esitamine;

| v) | olemasolevate sõltumatute ja usaldusväärsete terviseteabe allikate edendamine.
  ”; |
| --- | --- |

v)

olemasolevate sõltumatute ja usaldusväärsete terviseteabe allikate edendamine.
  ”;

| (b) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:










  (i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:




  „2.
     
  Lõike 1 punktis l osutatud andmebaas sisaldab ravimi omaduste kokkuvõtteid, pakendi infolehte patsiendi või kasutaja jaoks ning märgistusel esitatud teavet. Andmebaasi arendatakse järgukaupa, eelistades ravimeid, millele on luba antud vastavalt käeolevale määrusele, ja neid, millele on luba antud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükile ja direktiivi 2001/82/EÜ III jaotise 4. peatükile. Andmebaasi laiendatakse edasi nii, et see hõlmab kõiki liidus turule lastud ravimeid. Kõnealuse andmebaasi kasutamist propageeritakse aktiivselt ELi kodanike seas.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

(i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Lõike 1 punktis l osutatud andmebaas sisaldab ravimi omaduste kokkuvõtteid, pakendi infolehte patsiendi või kasutaja jaoks ning märgistusel esitatud teavet. Andmebaasi arendatakse järgukaupa, eelistades ravimeid, millele on luba antud vastavalt käeolevale määrusele, ja neid, millele on luba antud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ III jaotise 4. peatükile ja direktiivi 2001/82/EÜ III jaotise 4. peatükile. Andmebaasi laiendatakse edasi nii, et see hõlmab kõiki liidus turule lastud ravimeid. Kõnealuse andmebaasi kasutamist propageeritakse aktiivselt ELi kodanike seas.”;

| (ii) | lisatakse neljas lõik:




  „Riiklikud asutused edastavad müügiloa omanike esitatud teabe, mille riiklikud asutused on heaks kiitnud, ametile ja see teave sisestatakse avaliku ligipääsuga andmebaasi, millele on osutatud esimeses lõigus.”. |
| --- | --- |

(ii)

lisatakse neljas lõik:

„Riiklikud asutused edastavad müügiloa omanike esitatud teabe, mille riiklikud asutused on heaks kiitnud, ametile ja see teave sisestatakse avaliku ligipääsuga andmebaasi, millele on osutatud esimeses lõigus.”.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 33.

1

(2)  ELT C 79, 27.3.2010, lk 50.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta seisukoht.

3

(4)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

4

(5)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

5

(6)  EÜT L 35, 15.2.1995, lk 1.”.

6

---

| 3.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 99/207 |
| --- | --- | --- | --- |

3.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 99/207

---

Kolmapäev, 24. november 2010Teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes ***I

P7_TA(2010)0431

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0809 – C6-0471/2008 – 2008/0240(COD))

2012/C 99 E/50

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0809); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0809);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0471/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0471/2008);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule pealkirjaga „Lissaboni lepingu jõustumise mõju käimasolevatele institutsioonidevahelistele otsustamismenetlustele” (KOM(2009)0665);

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 114; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 114;

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2009. aasta arvamust (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2009. aasta arvamust (1);

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. detsembri 2009. aasta arvamust (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. detsembri 2009. aasta arvamust (2);

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. novembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 12. novembri 2010. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3);

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 11. novembri 2009. aasta kirja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 11. novembri 2009. aasta kirja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonile;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0196/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0196/2010),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi;

| 2. | kiidab heaks oma avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks oma avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 306, 16.12.2009, lk 36.

(2)  ELT C 141, 29.5.2010, lk 55.

(3)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Kolmapäev, 24. november 2010P7_TC1-COD(2008)0240

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. novembril 2010. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/.../EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv 2011/65/EL) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 24. november 2010LISA

Avaldused

Euroopa Parlamendi avaldus

Euroopa Parlament avaldab kahetsust, et nõukogu ei nõustunud vastavustabelite kohustusliku avaldamisega seoses direktiivi 2002/95/EÜ uuesti sõnastamisega. Selle küsimuse horisontaalse ja institutsioonidevahelise lahendamise edendamiseks kutsub Euroopa Parlament Euroopa Komisjoni üles koostama kuue kuu jooksul pärast käesoleva kokkuleppe täiskogul vastuvõtmist aruande liikmesriikide tavade kohta ELi keskkonnakaitsealaste õigusaktide valdkonnas vastavustabelite koostamisel ja nende avaldamisel, mis sisaldaks ka hinnangut selle kohta, kuidas praegused tavad mõjutavad komisjoni kui asutamislepingu täitmise järelevalvaja vastutust ELi direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse nõuetekohase ülevõtmise kontrollimisel keskkonnakaitse valdkonnas.

Komisjoni avaldus reguleerimisala kohta (artikli 2 lõige 2)

Komisjon tõlgendab artikli 2 lõiget 2 nii, et direktiivi 2002/95/EÜ reguleerimisalast välja jäänud elektri- ja elektroonikaseadmed, mis on hõlmatud uue direktiivi reguleerimisalaga, ei pea vastama kõnealuse uue direktiivi nõuetele kaheksa aastat kestva üleminekuperioodi jooksul.

Direktiivi 2002/95/EÜ reguleerimisalast välja jäänud elektri- ja elektroonikaseadmed, mis kuuluvad uue direktiivi reguleerimisalasse, hõlmavad muu hulgas seadmeid, mis

| — | kuuluvad I lisas kirjeldatud uude kategooriasse 11; |
| --- | --- |

—

kuuluvad I lisas kirjeldatud uude kategooriasse 11;

| — | kuuluvad artikli 3 lõikes 2 käsitletud mõiste „elektrivoolu või elektromagnetvälja „vajav” ” alla; |
| --- | --- |

—

kuuluvad artikli 3 lõikes 2 käsitletud mõiste „elektrivoolu või elektromagnetvälja „vajav” ” alla;

| — | kuuluvad artiklis 4 nimetatud ja artikli 3 lõikes 5 määratletud mõiste „kaablid” alla; |
| --- | --- |

—

kuuluvad artiklis 4 nimetatud ja artikli 3 lõikes 5 määratletud mõiste „kaablid” alla;

| — | on tüübikinnituseta kaherattalised sõidukid (artikli 2 lõike 4 punkt f). |
| --- | --- |

—

on tüübikinnituseta kaherattalised sõidukid (artikli 2 lõike 4 punkt f).

Komisjoni tõlgenduse kohaselt tuleneb artikli 2 lõikest 2, et kaheksa aastat kestva üleminekuperioodi jooksul on liikmesriigid kohustatud lubama oma turule jätkuvalt elektri- ja elektroonikaseadmeid, mis on jäid välja direktiivi 2002/95/EÜ reguleerimisalast, kuid on hõlmatud uue direktiiviga.

Komisjoni avaldus läbivaatamise kohta (artikkel 24)

Artikli 24 kohaselt kavatseb komisjon hiljemalt kolm aastat pärast kõnealuse direktiivi jõustumist hinnata (vaadata läbi) artikli 2 mõju, keskendudes kõnealuse direktiivi reguleerimisala sellistele muudatustele võrreldes direktiivi 2002/95/EÜ reguleerimisalaga, mille mõju ei ole veel hinnatud.

Sellele läbivaatamisele, millele järgneb aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile, võib komisjon lisada seadusandliku ettepaneku, kui ta peab seda vajalikuks. Läbivaatamise ja seadusandliku ettepaneku ulatuse määrab kindlaks komisjon, lähtudes oma seadusandliku algatuse õigusest vastavalt aluslepingutele.

Komisjoni avaldus nanomaterjalide kohta (põhjendus 16 ja artikkel 6)

Komisjon märgib, et töö nanomaterjalide ühise määratluse väljatöötamiseks alles käib, ja kavatseb lähitulevikus võtta vastu soovituse ühise määratluse kohta kõigi õigusvaldkondade jaoks. Komisjon leiab, et teatavate ohtlike ainete elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutamise piiramise direktiivi sätted hõlmavad selliste ainete eri vorme (sealhulgas nanovorme), mis on praegu keelustatud, ning samuti selliste ainete vorme, mida tulevikus hakatakse nimetatud direktiivi läbivaatamisel esmajärjekorras läbi vaatama.

Komisjoni avaldus vastavustabelite kohta

Komisjon tuletab meelde oma kohustust tagada, et liikmesriigid määraksid kindlaks vastavustabelid, mille abil nende ülevõtmismeetmed seotakse ELi direktiiviga, ja edastaksid need ELi seadusandliku akti ülevõtmise raames komisjonile, et kaitsta kodanike huve, tagada parem õigusloome ja suurendada õiguslikku läbipaistvust ning aidata kaasa riikide eeskirjade ELi sätetele vastavuse kindlakstegemisele.

Komisjon avaldab kahetsust, et ei toetata sätet, mis on esitatud 2008. aasta komisjoni ettepanekus teatavate ohtlike ainete elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutamise piiramise direktiivi kohta (uuesti sõnastatud) ja mille kohaselt pidi vastavustabelite koostamine muutuma kohustuslikuks.

Komisjon võib kompromissi saavutamise ja nimetatud ettepaneku viivitamatu vastuvõtmise nimel nõustuda, et tekstis olnud vastavustabelite kohustusliku esitamise säte asendatakse asjakohase põhjendusega, milles liikmesriike julgustatakse seda tava järgima.

Komisjoni poolt selle dokumendi suhtes võetud seisukohta ei tohi siiski lugeda pretsedendiks. Komisjon jätkab oma jõupingutusi, et leida koos Euroopa Parlamendi ja nõukoguga sobiv lahendus kõnealusele paljusid valdkondi hõlmavale institutsioonilisele küsimusele.

---